Erfurt | ||
---|---|---|
Koordinate: 50°58′N 11°01′E / 50.967°N 11.017°E | ||
Država | ![]() | |
Savezna država | ![]() | |
Gradonačelnik | Andreas Bausewein (SPD) | |
Površina | 269,17 km2 | |
Nadmorska visina | 158 - 430 m | |
Stanovništvo | 202.929 (31. prosinca 2007.) | |
Gustoća stanovništva | 754 stan./km2 | |
Poštanski broj | 99001 - 99198 | |
Pozivni broj | 0361, 036201, 036202, 036203, 036204, 036208 | |
Registarska oznaka | EF | |
Službena stranica erfurt.de | ||
Karta | ||
| ||
Položaj grada na karti Njemačke |
Erfurt je glavni grad pokrajine Tiringije, u središnjem dijelu Njemačke. Ima oko 200.000 stanovnika. Grad leži u sjevernom podnožju Tirinške šume, na rijeci Gera. Kulturno je središte s visokim školama i muzejima (prirodoslovni, muzej povrtlarstva i dr.)
Sačuvana je katedrala (12. – 15. stoljeće), crkva Severi i ostaci crkve iz 16. stoljeća u sklopu tvrđave iz 17. stoljeća. Poznato je središte uzgoja povrtlarskih kultura i proizvodnje sjemena (međunarodne izložbe proizvoda). Značajne su industrije i metalurgija, metalna i prehrambena industrija, proizvodnja preciznih i optičkih instrumenata te konfekcija.
Židovsko-srednjovjekovna baština Erfurta | |
---|---|
![]() | |
Država | ![]() |
Godina uvrštenja | 2023. |
Vrsta | Kulturno dobro |
Mjerilo | (iv) |
Poveznica | UNESCO:1656 |
Erfurt je slobodni grad od 1255. godine. U srednjem vijeku bio je ugledno trgovačko središte, a potkraj 15. stoljeća ustupa prvenstvo Leipzigu. Na sveučilištu osnovanom 1392. godine (zatvorenom 1816.) doktorirao je i Martin Luther.
Od 1664. godine Erfurt je bio u vlasti Mainza. Od 1803. do 1807. bio je pod francuskom upravom; 1808. na kongresu u Erfurtu održan je sastanak Napoleona, Aleksandra I. i njemačkih knezova. Nakon Bečkog kongresa (1814. – 1815.) Erfurt je ponovo pruski.
Nakon Drugog svjetskog rata grad je ostao u sovjetskoj okupacijskoj zoni, koja će kasnije postati DDR. Od Ujedinjenja Njemačke, Erfurt je glavni grad pokrajine Tiringije.
![]() | Zajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Erfurt |