Cecilija Miler (1944., Sombor)[1] hrvatska akademska slikarica,[2] hrvatska pjesnikinja i novinarka iz vojvođanskog grada Sombora,[3] Srbija.[4]
Prve slikarske korake ostvarila je kao učenica somborske osnovne škole. Crta u tehnicu ulja na platnu i akrili, svili i staklu. [4] Od 1971. se bavi slikarstvom.[5] Crta krajolike i biljni svijet.
Od 2000. do 2003. bila je pročelnica likovne sekcije HKUD Vladimir Nazor iz Sombora.[6]
Ilustrirala je nekoliko knjiga i slikovnica. Uglavnom su u izdanju Katoličkog instituta za kulturu, povijest i duhovnost „Ivan Antunović" i Hrvatske čitaonice u Subotici.[7] Među njima su Tri pripovitke o zmajovima prireditelja Balinta Vujkova.,[8] Pripovitke za laku noć[9]
Do ožujka 2012. je 14 puta samostalno izlagala a sudjelovala je na 130 zajedničkih izložbi u zemlji i inozemstvu.[7][10]
Članica je Likovne grupe 76 iz Sombora od 1983. godine i brojnih likovnih kolonija u zemlji i inozemstvu.[7]
Osnovala je Likovnu koloniju Colorit koja djeluje pri HKUD-u Vladimir Nazor.
Sudionica je smotre likovnog stvarateljstva amatera Srbije 1995., 1998., 1999. godine te smotre likovnog stvarateljstva amatera Vojvodine 2002. godine.[5]
Piše pjesme. Sudionica je manifestacije Lira naiva.[11] Neke pjesme joj se nalaze u zbirci Svitanje riječi s pjesničkog skupa u Rešetarima (pjesništvo Književne sekcije KUD-a "Rešetari" i hrvatskih pjesnika u iseljeništvu) 2002. (objavljeno 2003.) u izboru Stjepana Blažetina, Ivana Slišurića, Đure Vidmarovića,[12] zbirci Nad vremenom i ognjištem s pjesničkog skupa u Rešetarima 2004. (objavljeno 2005.), u izboru Stjepana Blažetina, Ivana Slišurića, Đure Vidmarovića i urednika Ivana De Ville.,[13] Dodiri, odlasi s pjesničkog skupa u Rešetarima 2005. (objavljeno 2006.) urednika Ivana De Ville. U rešetarskoj se zbirci osim nje nalaze i ovi hrvatski pjesnici iz Bačke: Josip Dumendžić, Zlatko Gorjanac, Antun Kovač, Pavka Domić, Milivoj Prćić i Robert G. Tilly.[3]
Bila je u uredništvu lista Miroljub.
Za svoj je radi dobila više nagrada:[7] pohvala na smotri likovnih umjetnika Vojvodine 2007.[14]
Naziva ju se "neokrunjenom kraljicom" slikarskih kolonija KPZH Šokadija iz Sonte".[15]
|journal=
(pomoć)