החברה היא ספקית פלטפורמות לארבעה שווקים מרכזיים: משחקים, ויזואליזציות מקצועיות, מרכזי נתונים, וכלי רכב. בנוסף מפתחת החברה פלטפורמות לשוק הבינה המלאכותית והלמידה העמוקה.[3] בסוף חודש יוני 2024 הפכה לחברה הציבורית בעלת שווי שוק הגבוה בעולם.
משרדי החברה ביקנעם (משרדי מלאנוקס לשעבר), מרץ 2023משרדי החברה בתל אביב, מגדלי תאומי רובינשטיין - TOU, יולי 2023משרדי החברה בבאר שבע, אפריל 2023משרדי החברה ברעננה, יולי 2023משרדי חברת Nvidia בתל חי, אוגוסט 2023
חברת Nvidia הוקמה בשנת 1993 על ידי שלושה מייסדים, המהנדסים האמריקאים כריס מלקווסקי וקרטיס פרים, ולצדם מעצב המעבדים האמריקאי-טאיווניג'נסן הואנג.
המוצר הראשון מבית Nvidia היה כרטיס המולטימדיה NV1 שייצא בשנת 1995. מחירו היה 199 דולר. אף על פי שהיה מאוד מתקדם לזמנו בשל השימוש בליבת 3D, הוא לא זכה להצלחה רבה. הסיבה – עם יציאת Windows 95 וטכנולוגיית ה-Direct3D, לא היה כדאי לייצר את המעבדים הגרפים של Nvidia.
בשנת 1997 הוציאה Nvidia את הכרטיס השני שלה, עם מעבד ה-RIVA 128. הכרטיס הצליח במיוחד והיווה תחרות ל-VooDoo Rush שנחשב להצלחה. Nvidia המשיכה לפרוץ באותה העת עם יתר סדרת כרטיסי RIVA וסדרת ההמשך, RIVA TNT, שנחשבה לסדרת הדגל של החברה באותה עת. כרטיסים אלו נועדו להתחרות ביתר כרטיסי Voodoo של 3dfx, וכן בכרטיסים נוספים: Rage של ATi, סדרת Savage של S3 Graphics, וכרטיסי המסך של PowerVR.
לאחר שחברת 3dfx, היצרנית של כרטיסי Voodoo ואחת החברות המובילות בשוק המעבדים הגרפים, פשטה רגל בשנת 2000, Nvidia קנתה אותה וכך גם הורידה את אחת מהיריבות הגדולות שלה וגם הוסיפה לעצמה הרבה עובדים עם ידע וטכנולוגיות שהיו ספציפיות ל-3dfx. בדצמבר של שנת 2000 נמסר כי Nvidia שילמה 186 מיליון דולר עבור הרכישה.[4]
משנת 1999 והלאה, שלטה Nvidia בחלק גדול מהשוק, כאשר הפכה את סדרת כרטיסי המסך GeForce לסדרה העיקרית שעליה היא עובדת.
בשנת 2003 פיתחה Nvidia והוציאה לשוק את סדרת מעבדי ה-FX, שגם נכללו במשפחת ה-GeForce. באותה השנה גם חברת ATi עלתה במכירות, בזכות הוצאת סדרת Radeon החדשה שהייתה מאוד מוצלחת. לאחר שמיקרוסופט החליטה לפעול ביחד עם ATi כדי לבנות את המודל של DirectX 9.0, הכרטיסים של Nvidia סבלו מקשיים עם פלטפורמת ה-DirectX 9.0. התברר כי Nvidia החליטה לרמות ולהעלות לכאורה את התוצאות שלה במבחני הביצועים, ללא עלייה מקבילה בביצוע עצמו. לאחר שנודע הדבר, ATi זכתה באמון הצרכנים, ומאז הפכה למתחרה אמיתית.[5]
בשנת 2010 דיווחה חברת משחקי הווידאו Valve שבקרב לקוחותיה Nvidia מחזיקה ב-59.11% מהשוק.[6]
ב-2016 פתחה החברה מרכז פיתוח בישראל ובלונד שבשוודיה.[7] באוקטובר 2018 פתחה החברה קבוצת מחקר בישראל, שמתמקדת בבינה מלאכותית.[8]
במרץ 2019 הגיעה להסכם על רכישת חברת רכיבי התקשורת הישראלית מלאנוקס בסכום של 6.9 מיליארד דולר, והרכישה הושלמה באפריל 2020.[9]
בספטמבר 2020 הודיעה Nvidia על רכישת חברת ARM holdings, מפתחת מעבדי ARM, בכ-40 מיליארד דולר.[10] הרגולטורים בארצות הברית ובבריטניה התנגדו לעסקה.[11] העסקה בוטלה בפברואר 2022 עקב קשיי אסדרה, ו-Nvidia שילמה למוכרת, חברת סופטבנק, פיצוי בסך 1.25 מיליארד דולר.[12]
במאי 2023 הכריזה החברה כי תקים בישראלמחשב-על בתחום הבינה המלאכותית. המחשב, ששמו Israel-1, צפוי לשמש תחילה את אנבידיה לצורכי מחקר ופיתוח ולשיתופי פעולה עם התעשייה, ובהמשך יהיה זמין כחלק משירות מחשוב-העל בענן של אנבידיה, Nvidia DGX Cloud, כך שארגונים וגופים נוספים יוכלו להשתמש בו.[13] שלב ראשון של המחשב החל לפעול בנובמבר 2023, והשלמת בנייתו צפויה ב-2024.[14]
ב-30 במאי 2023 הגיע שווי השוק של החברה ליותר מטריליון דולר.[15] ב-12 בפברואר 2024 החברה הפכה לחברה הציבורית הרביעית בשוויה בעולם אחרי שהגיעה לשווי שוק של 1.81 טריליון דולר ועקפה את שווי השוק של אמזון ואלפאבית. ב-22 בפברואר 2024, בעקבות דוחות מרשימים, שווי השוק של אנבידיה ביצע את הקפיצה הגדולה בהיסטוריה וב-25 בפברואר חצה לראשונה סף של שני טריליון דולר.[16]
באפריל 2024 רכשה החברה את חברת Run:ai הישראלית, המפתחת תוכנה לניהול יישומי בינה מלאכותית. סכום הרכישה מוערך ביותר מ-600 מיליון דולר.[17]
במאי 2024 הודיעה החברה על רכישת חברת ה-AI הישראלית Deci המפתחת פתרון לשיפור הדיוק ומהירות העיבוד של אלגוריתמים המניעים יישומי בינה מלאכותית בסכום מוערך של 300 מיליון דולר[18].
ב-18 ביוני 2024 עקפה החברה את החברות אפל ומיקרוסופט והפכה לחברה הציבורית בעלת שווי השוק הגבוה בעולם, העולה על 3 טריליון דולר.[19] החברה צמחה בקצב מהיר בזכות פיתוחים בעולם הבינה מלאכותית.
אחד מקוי מוצריה העיקריים הוא כרטיסים גרפיים. הכרטיסים מתחלקים לכמה סדרות שונות:
Riva TNT – סדרת כרטיסי העבר של החברה שכללה את RIVA 128, TNT, TNT PRO ו-TNT2
GeForce – סדרת הדגל של החברה לשוק הביתי. מותג זה מתחלק למיני סדרות: 256, 2, 3, 4, FX, 6, 7, 8, 9 ולאחר מכן 100, 200, 300, 400, 500, 600, 700, 800, 900, 10 ו-20. החל מסדרת 200 הסדרות הללו מתחלקות לתתי סדרות:
ללא קידומת / GS – כרטיסים אלו מיועדים לשוק הנמוך
GT – כרטיסים אלו מיועדים לשוק הבינוני-נמוך
GTX – כרטיסים אלו מיועדים לשוק הבינוני-גבוה.
RTX – כרטיסים אלו מיועדים לשוק הגבוה ומאפשרים ניתוב קרניים בזמן אמת (ביישומים ומשחקים נתמכים).
Tesla (על שמו של ניקולה טסלה) – סדרת מעבדים גרפיים אשר מיועדת בעיקר ל-GPGPU.
על מנת להקל על תהליך הייצור, אנוידיה מתרכזת במחקר, פיתוח וייצור של הליבות הגרפיות (המעבדים הגרפיים עצמם) והארכיטקטורה שלהן, אך מותירה את הליך הרכבת כרטיסי המסך לחברות צד שלישי, רובן טייוואניות (ASUS, ג'יגהבייט, Gainward, Leadtek ועוד). הארכיטקטורות ששימשו את אנוידיה לפיתוח המעבדים הגרפיים שלה הן:
פרנהייט – המיקרו-ארכיטקטורה ששימשה את סדרת Riva TNT ו-Vanta, אשר יוצרו בין 1998 ל-1999. קרויה על שם הפיזיקאי דניאל פרנהייט.
צלזיוס – הארכיטקטורה בה בוצע שימוש בכרטיסי GeForce הראשונים (GeForce 256 וסדרת GeForce 2) שיוצרו בין 1999-2001 בליתוגרפיות של 220 ננומטר, 180 ננומטר ו-150 ננומטר. קרויה על שם האסטרונום אנדרס צלזיוס.
קלווין – שימשה את סדרות GeForce 3 ו-4 שיוצרו בין 2001–2003 בליתוגרפייה של 150 ננומטר. קרויה על שם הפיזיקאי ויליאם תומסון, הברון מקלווין.
רנקין – שימשה את סדרת GeForce FX שיוצרה בין 2003-2004 בליתוגרפיות של 150, 140 ו-130 ננומטר. קרויה על שם הממציא והמהנדס ויליאם ג'ון מקורן רנקין.
קירי – שימשה את סדרות 6 ו-7 שיוצרו בין 2004–2007 בליתוגרפיות של 130, 110, 90 ו-80 ננומטר. קרויה על שם המדענית מארי קירי.
טסלה – ארכיטקטורה שמשמשת לסדרות 8, 9, 100, 200 ו-300 בטכנולוגיות 90 ננומטר, 80 ננומטר, 65 ננומטר ו-55 ננומטר. לבסוף הוחלף על ידי פרמי. יצאה לראשונה ביוני2007 וקרויה של שם ניקולה טסלה.
פרמי – פרמי היא הארכיטקטורה הבאה לאחר טסלה, שמשמשת את סדרות 400 ו-500 בטכנולוגיות 40 ננומטר ו-28 ננומטר. הוחלפה על ידי קפלר. יצאה לראשונה במרץ2010. קרויה על שמו של אנריקו פרמי.
קפלר – קפלר היא הארכיטקטורה הבאה אחרי פרמי, שמשמשת את סדרת 600, רוב סדרת 700 וחלק מסדרת 800 בטכנולוגיית 28 ננומטר. יצאה לראשונה באפריל2012. קרויה על שמו של יוהאנס קפלר.
מקסוול – אחרי קפלר, מקסוול היא הארכיטקטורה הבאה שמשמשת את חלק מסדרת 700 וממשיכה עם סדרות 800 ו-900 בטכנולוגיות 28 ננומטר. מקסוול הוכרזה במרץ2013 ושוחררה לראשונה ב-2014 יחד עם GTX 750 ו-GTX 750 TI. כמו כן, היא משמשת את סדרת 900, שכרטיסיה הראשונים יצאו בספטמבר 2014, ועדיין משתמשת בטכנולוגיית 28 ננומטר. קרויה על שמו של ג'יימס קלרק מקסוול.
פסקל – ארכיטקטורה אשר יצאה ב-2016 ומשמשת את סדרת 10 בטכנולוגיה של 16 ננומטר וקרויה על שמו של בלז פסקל.
וולטה – הארכיטקטורה הבאה אחרי פסקל בטכנולוגיה של 12 ננומטר וקרויה על שמו של אלסנדרו וולטה. מיועדת לשרתים ותחנות עבודה בלבד. יצאה ב-2017.
טיורינג – הארכיטקטורה הנמצאת בשימוש בסדרת ה-RTX בטכנולוגיה של 12 ננומטר וקרויה על שמו של אלן טיורינג. יצאה ב-2019.
אמפר – הארכיטקטורה הנמצאת בשימוש בסדרת GeForce 30 בטכנולוגיה של 8 (צרכנים) ו-7 (תחנות עבודה) ננומטר וקרויה על שמו של אנדרה-מארי אמפר. יצאה ב-2020.
הופר – הארכיטקטורה הבאה אחרי אמפר בטכנולוגיה של 4 ננומטר המיועדת לשרתים ותחנות עבודה בלבד וקרויה על שמה של גרייס הופר. יצאה ב-2022.
בלאקוול - בכנס המפתחים השנתי שלה ל-2024, הכריזה אנבידיה על דור חדש של שבבי בינה מלאכותית ושבבי תקשורת נתונים. השבבים מתבססים על ארכיטקטורת Blackwell, שיורשת את ארכיטקטורת Hopper שהושקה ב 2022. החברה הכריזה על "סופר־שבב" חדש, GB200, שכולל בתוכו שני שבבי עיבוד גרפי (GPU) חדשים – B200. החברה טוענת שהמערכת החדשה יעילה יותר בהרצת יישומי AI שמבוססים על מודלים של שפה גדולים, הכוללים טריליון פרמטרים, עם עלות וצריכת אנרגיה נמוכות משמעותית ביחס למערכת הקודמת.[20]
XGPU (Xbox) – מעבד המבוסס על סדרת GeForce 3 היוצר בטכנולוגיה של 150 ננומטר, בעל מהירות שעון של 233 מגה-הרץ, 64 מגה-בייט זיכרון מסוג DDR וכוח עיבוד של 5.8 ג'יגהפלופס.
RSX (פלייסטיישן 3) – מעבד המבוסס על סדרת GeForce 7 היוצר בטכנולוגיה של 90, 65 ו-40 ננומטר (בהתאם לדגם הפלייסטיישן), בעל מהירות שעון של 650 מגה-הרץ, 256 מגה-בייט זיכרון מסוג GDDR3 או XDR וכוח עיבוד של 251.2 ג'יגהפלופס.
NX-SoC (נינטנדו סוויץ') – מעבד המבוסס על ארכיטקטורת מקסוול, המיוצר בטכנולוגיה של 20 ו-16 ננומטר, בעל מהירות שעון מקסימלית של 768 מגה-הרץ, 4GB זיכרון מסוג LPDDR4 וכוח עיבוד מקסימלי של 393 ג'יגהפלופס.
בשנת 2020, עם פרוץ מגפת הקורונה, מפעלי הייצור של Nvidia הושבתו בעקבות תחלואת העובדים ובידודם, בעיות בשרשרת האספקה ועוד. בעקבות כך נוצר מחסור במלאי כרטיסי המסך החדשים מסדרת RTX 3000. בנוסף לכך, לצד בעיות הייצור נוצר ביקוש גבוה בעקבות סגרים רבים שהעלו את הביקוש של אוכלוסיית העולם למשחקי מחשב, ולצד ביקוש גובר והולך מצד משקיעי מטבעות האתריום, וחברות רבות העוסקות בתחום הלמידה העמוקה, נוצר ביקוש גבוה מאוד ביחס להיצע לכרטיסי המסך של החברה. בעקבות כך חלה עליית מחירים חריגה, שבה עלתה רמת המחירים של כל סדרת כרטיסי המסך לפי 2 עד פי 4 מהמחיר המומלץ לצרכן.[21][22]
במהלך שנת 2021 הסתיים משבר הייצור שחוו חברות הטכנולוגיה, ולרבות חברת Nvidia. אך עם זאת נשארו מחירי כרטיסי המסך של החברה ברמת מחירים מופקעת.[23] בעקבות השקת סדרת RTX 4000 ופרסום מחירי הכרטיסים החדשים, רבים יצאו נגד החברה בטענה שהיא תְּאֵבַת בצע ומנצלת את המשבר שחוותה על מנת לגרור עליית מחירים קבועה כנגד הלקוחות, וזאת על אף שהעלתה את המחירים בעשרות אחוזים בשנים שקדמו לפרוץ מגפת הקורונה. חלק גדול מהמבקרים ציינו כי סירובה של Nvidia להחזיר את המחירים לרמת המחיר המומלץ לצרכן כפי שהיה עם כרטיסי RTX 2000 ומטה יגרור חרם צרכני על החברה.[24][25][26]
לאחר השקת כרטיסי ה-High-End מסדרת 4000, החלה Nvidia בסבב השקות של כרטיסי הביניים, וביניהם RTX 4070 במחיר התחלתי של 599 דולר לגרסה הראשונית.
עם יציאת הכרטיס לשוק וביצוע Benchmarks מול יתר הכרטיסים בשוק, רבים יצאו בפומבי נגד החברה בכך שהכרטיס אינו שווה את מחירו והמליצו לא לרכוש אותו.[27][28][29] לאחר שנתקלה Nvidia בביקורות רבות, נאלצה החברה להוריד את מחירו.[30][31]
בעקבות הביקורת הרבה שספגה החברה בעקבות תמחור סדרת כרטיסי המסך מסדרת RTX 4000, ולצד ירידה חדה במכירות בשוק הצריכה הפרטי והתחרות מול כרטיסי AMD, השיקה החברה בינואר 2024 את סדרת הכרטיסים RTX Super אשר כללה השקה של שלושה כרטיסים המהווים שדרוג לכרטיסי השוק הבינוני-גבוה שהושקו שנה קודם: RTX4070 /4070 TI / 4080.
לאחר סקירה מקיפה שנערכה לשלושת הכרטיסים נמצא כי התבצע שדרוג מורגש לכרטיס ה-4070/4070TI כאשר המחיר לשניהם נשאר אותו דבר כמו הדור הקודם. לעומת זאת כרטיס ה-4080 נשאר ברמת ביצועים זהה לדור הקודם, אך מחירו הורד מ-1200 דולרים ל-999 דולר וזאת על מנת להתחרות ברטיס ה-7900XTX של חברת AMD[32][33][34][35].
על אף ההשקה שבאה לטובת הצרכנים בשוק הצריכה הפרטי, ספגה החברה ביקורת רבה בכל זאת, שכן כרטיסי המסך החדשים עדיין נמכרים ברמת מחירים מופקעת[36]