Tammiston koetila oli Vantaalla Tammistonmäen eli nykyisen Tammiston luonnonsuojelualueen lounaisrinteellä sijainnut entinen Rosendalin kartano, jonka Keskusosuusliike Hankkija osti 1916 koemaatilakseen viljanjalostusta varten.[1] Hankkija oli aloittanut kasvinjalostuksen jo 1913 ja tarvitsi pääkaupunkiseudun läheltä maatilan tätä varten. Hankkija rakennutti kartanon viereen laboratoriorakennuksen 1918.
Hankkija luopui Tammiston koetilasta asteittain 1970-luvulla.[2] Kartanon nimi muutettiin Tammiston tilaksi, mutta kartanorakennukset purettiin 1980-luvulla ja tilalle luonnonsuojelualueen lounaiskulmaan on kasvanut metsää.[3] Jo 1940-luvulla osa sen toiminnasta oli siirretty Anttilan koetilalle Tuusulaan,[4] ja samoihin aikoihin Tammiston maista osa pakkolunastettiin siirtoväkeä sekä lentokenttää varten.[2] Vuonna 1964 ostettiin Kangasalta Nikkilän koetila.[4]
Vantaan kaupunki myi 2010 jäljellä olevan osan Tammiston koetilasta.[2] Vantaan kaupunginmuseo halusi säilyttää 1917–1929 valmistuneista rakennuksista kaikki kolme: työnjohtajan asunnon, työväen asunnon ja joenrantasaunan. Kaupunki on myynyt työnjohtajan asunnon ja se on kunnostettu yksityisperheen asunnoksi. 1910-luvulla rakennettu hirsinen muuntamo[1][5] sijaitsee nykyisen Vantaanjokea ylittävän kevyenliikenteen sillan eteläpuolella ja työnjohtajan asunto siitä 150 metriä eteläkaakkoon. Rantasauna sijaitsee muuntamon ja asunnon välissä. Aikaisemmin Tammiston kartanosta oli purettu kaksi päärakennusta, 1918 valmistunut laboratoriorakennus, kuivaamo, ilmakuivauslato ja navetta.
Tammiston nimistössä koetila ja vanha kartano näkyy esimerkiksi Koetilankadun, Sisukaurankaaren, Kalleherneenpolun, Rosendalinkujan ja Koetilanpuiston nimissä.[6][3]