Sorsat | |
---|---|
![]() |
|
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Eläinkunta Animalia |
Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
Luokka: | Linnut Aves |
Lahko: | Sorsalinnut Anseriformes |
Heimo: |
Sorsat Anatidae Vigors, 1825 |
Alaheimot | |
|
|
Katso myös | |
Sorsat (Anatidae) on sorsalintujen lahkoon kuuluva lintuheimo. Heimoon kuuluu 161 lajia 53 suvussa.[1] Sorsia elää kaikenlaisilla vesillä ja rannoilla. Ne ruokailevat, lepäävät ja muuttavat parvina. Suomessa pesii pääosin 28 sorsalajia sekä viisi säännöllistä läpimuuttajaa.[2]
Sorsat voi tunnistaa heimolle tyypillisen nokan avulla. Se on leveä, suora ja sen sisäpinnalla on säleikkömäisiä hetuloita. Useimmilla lajeilla on lyhyet jalat ja varpaiden välissä räpylät.[3]
Sorsat syövät monipuolisesti kasvis- ja eläinravintoa. Niiden ruokavalio vaihtelee vuodenajan ja elämänvaiheen mukaan. Monet lajit syövät vedenpinnan hyönteisiä ja vedessä eläviä selkärangattomia, joista saa paljon valkuaisaineita.[4]
Sorsat elävät kaikilla mantereilla Etelämannerta lukuun ottamatta.
Sorsien jakaminen alaheimoihin on vaihdellut 1980-luvulta alkaen toistuvasti.[5] Usein sorsat jaetaan kolmeen alaheimoon: Suurin alaheimo on varsinaiset sorsat, joka jakautuu edelleen seitsemään ryhmään: ristisorsat, puolisukeltajasorsat, kokosukeltajasorsat, sotkat, metsäsorsat, haahkat, koskelot ja valkopääsorsat. Toisen alaheimon muodostavat hanhet ja joutsenet. Australiassa elävä harakkahanhi muodostaa näiden lisäksi oman alaheimonsa.
ITIS-tietokannassa alaheimoja on viisi[6]: puolisukeltajat (Anatinae), hanhet (Anserinae), viheltäjäsorsat (Dendrocygninae), tuhkasorsat (Stictonettinae) ja ristisorsat (Tadorninae).
|
|
|
|
|