Sisalagaave | |
---|---|
![]() |
|
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Kasvit Plantae |
Alakunta: | Putkilokasvit Tracheobionta |
Kaari: | Siemenkasvit Spermatophyta |
Alakaari: | Koppisiemeniset Magnoliophyta |
Luokka: | Yksisirkkaiset Liliopsida |
Lahko: | Asparagales |
Heimo: | Parsakasvit Asparagaceae |
Alaheimo: | Agavoideae |
Suku: | Agaavet Agave |
Laji: | sisalana |
Kaksiosainen nimi | |
Agave sisalana |
|
Katso myös | |
Sisalagaave (Agave sisalana) on monivuotinen agaavejen (Agave) sukuun kuuluva kasvi. Sen noin 1–1,5 metrin mittaisiksi kasvavista lehdistä saadaan sisalia – väriltään vaaleaa, voimakaskiiltoista ja karkeaa kuitua, jota käytetään narujen ja köysien raaka-aineena. Arkikäytössä sisalia tapaa kissojen raapimispuiden päällysteenä.
Kuituagaavesta (Agave fourcroydes) saatava henequen on sisalin kaltainen lehtikuitu.
Sisalin käyttö romahti 1960-luvun lopussa tekokuitujen yleistymisen myötä. Perinteisen sisalintuotantomaan Tansanian tuotanto väheni 200 000 tonnista alle kymmenesosaan.[1] 2000-luvulla sisalille on keksitty uusia käyttöjä esimerkiksi lasikuidun tilalla. Suurimmat tuottajamaat ovat nyt Brasilia (120 000 tonnia), Tansania (30 000) ja Kenia (25 000).[1]
|