RIA Novosti eli Ria Novosti (ven. Российское агентство международной информации РИА Новости, Rossijskoje agentstvo meždunarodnoi informatsii RIA Novosti, lyh. РИА Новости, RIA Novosti) oli valtio-omisteinen Venäjän kansainvälinen tietotoimisto (ven. novosti = 'uutiset)'. Joulukuussa 2013 sen suhteellisen itsenäinen asema päättyi ja siitä tuli osa Venäjän presidentinhallinnon ohjaamaa viestintäkonserni Rossija segodnjaa.[1] Vuoden 2014 budjetissa uutistoimisto RIA Novostille myönnettiin 2,604 miljardia ruplaa eli noin 57,5 miljoonaa euroa Venäjän federaation sisä- ja ulkopolitiikan sekä Venäjän maakuvan tukemiseen. Yhteiskunnallisen tehtävän vuoksi RIA Novostin saama tuki valtionbudjetista on perinteisesti ollut suurempi kuin Venäjän valtion toiselle uutistoimistolle, Itar-Tassille myönnetty tuki. Itar-Tass sai esimerkikvi vuonna 2014 tukea 1,224 miljardia ruplaa eli noin 27,0 miljoonaa euroa.[2][3]
Toisen maailmansodan aikana vuonna 1941 perustettiin Sovetskoje informatsionnoje bjuro (Sovinformbjuro), jonka tehtävänä oli koota Neuvostoliiton tiedotusvälineille tietoa sodan etulinjasta, työstä kotirintamalla ja partisaanitoiminnasta. Sen jatkajaksi perustettiin vuonna 1961 Agentstvo petšati Novosti (APN), josta tuli julkisten laitosten pääasiallinen tiedottaja ja uutistoimisto. Vuonna 1990 APN:stä tuli Informatsionnoje agentstvo Novosti (IAN).
Neuvostovallan murentuessa syyskuussa 1991 IAN ja Venäjän tietotoimisto Rossijskoje informatsionnoje agentstvo (RIA) yhdistyivät nimellä Rossijskoje informatsionnoje agentstvo Novosti (RIA Novosti, Ria Novosti). Sen nimeksi tuli 1998 Rossijskoje informatsionnoje agentstvo Vesti (Vesti), kunnes vuonna 2004 se sai nykyisen nimensä. Yritysmuodoltaan uutis- ja tietotoimisto RIA Novosti oli vielä vuonna 2013 unitaarinen yritys.[4]
RIA Novostilla ja sen edeltäjällä APN:llä oli toimitus Suomessa useiden vuosikymmenten ajan. Toiminta Suomessa lakkautettiin toukokuussa 2007 ilmeisesti taloudellisista syistä.[5]
Venäjän presidentti Vladimir Putin allekirjoitti joulukuussa 2013 asetuksen, jolla Ria Novostin organisatorinen itsenäisyys lakkautettiin. Tilalle luotiin Rossija segodnja (ven. Россия сегодня), suom. Venäjä tänään.[6][1] Eräänä syynä Ria Novostin itsenäisyyden lakkauttamiseen pidettiin sen Ukrainaa koskevia lausuntoja, mutta toiminta oli jo aiemmin poikennut liiaksi virallisesta linjasta.[7] Myös monet muut Venäjällä toimineet uutisia tuottavat yritykset, jotka välittivät totalitaristista viestintää ajavan Kremlin näkemyksistä poikkeavia uutisia Ukrainasta joutuivat ennen Krimin kriisiä ja sen aikana sulkemaan toimintojaan ja kokivat kasvavaa painostusta valtion taholta. Viimeisenä riippumattomana pidetty televisiokanava Dožd joutui taloudellisiin vaikeuksiin, kun alkuvuonna 2014 kaikki suuret kaapelitelevisio-operaattorit lopettivat välittämästä asiakkailleen sen kanavaa. Sananvapautta ajavan Glasnostin puolustamisen säätiön johtaja Aleksei Siminov uskoi Venäjän sananvapaustilanteen heikkenevän entisestään.[8]