Protogeometrinen kausi (esigeometrinen kausi) on muinaisen Kreikan niin kutsuttuihin ”pimeisiin vuosisatoihin” luettavissa oleva aikakausi, joka käsittää noin vuodet 1050–900 eaa. Kausi seurasi submykeneläistä kautta, ja sitä seurasi varsinainen geometrinen kausi noin 900 eaa. alkaen.[1]
Protogeometrinen kausi tunnetaan muiden pimeiden vuosisatojen tavoin vain arkeologian kautta.[1] Käsitettä käytetään erityisesti puhuttaessa aikakauden keramiikasta.
Protogeometrista keramiikkaa tuotettiin erityisesti Ateenassa ja muualla Attikassa sekä Euboialla, jotka olivat selvinneet vähemmin vaurioin mykeneläisen kulttuurin romahduksesta ja doorilaisvaellusten ajasta. Protogeometrinen keramiikka sai vaikutteita itämaisesta keramiikasta, erityisesti Pohjois-Syyrian taiteesta sekä kreetalaisen keramiikan viimeisestä vaiheesta.[2]
Protogeometrinen kausi ja sitä välittömästi edeltäneet ja seuranneet ajat voidaan jakaa kausiin seuraavasti. Ajoitukset ovat summittaisia ja pyöristettyjä.[3] Kirjainlyhenteitä käytetään englanninkielisessä ja tieteellisessä kirjallisuudessa.
Ajoitus (noin) |
Kausi Attikassa | |
---|---|---|
1100–1050 eaa. | Submykeneläinen (alimykeneläinen) | |
1050–950 eaa. | EPG tai PG I | Varhainen protogeometrinen |
MPG tai PG II | Keskinen protogeometrinen | |
950–900 eaa. | LPG tai PG III | Myöhäinen protogeometrinen |
900–850 eaa. | EG | Varhainen geometrinen |