Markku Kulmala | |
---|---|
![]() Markku Kulmala tammikuussa 2009. |
|
Henkilötiedot | |
Syntynyt | 30. lokakuuta 1958 Forssa |
Kansalaisuus |
![]() |
Ammatti | professori, akatemiaprofessori (2004–2009, 2011–2015 ja 2017–2021), tieteen akateemikko (10.3.2017–)[1] |
Koulutus ja ura | |
Instituutti | Helsingin yliopisto |
Tutkimusalue | ympäristöfysiikka |
Palkinnot | Suomen tiedepalkinto (2003)[2], Suomen Leijonan I lk:n komentaja (2018)[3], Wihurin kansainvälinen palkinto 2017[4] |
Markku Tapio Kulmala (s. 30. lokakuuta 1958 Forssa)[5] on akatemiaprofessori sekä Helsingin yliopiston aerosoli- ja ympäristöfysiikan professori.[6] Hän on ilmakehän koostumusta ja ilmaston muutosta tutkivan kansallisen ja pohjoismaisen huippuyksikön johtaja. Tutkimuksella pyritään löytämään mekanismeja, jotka ovat yhteydessä ilmakehän aerosolihiukkasten syntymiseen, ja kehittämään saatujen tietojen avulla ilmastonmuutosta koskevaa ymmärrystä.[7]
Kulmala oli geotieteiden viitatuin tutkija 1. toukokuuta 2011 tiedemaailman viittauksia seuraavan Thomson ISI Web of Knowledge Essential Science Indicatorsin mukaan.[8] Ylen mukaan vuonna 2020 hän oli ollut seitsemän vuoden ajan maailman siteeratuin tiedemies geotieteiden alalla[9]. Kulmala on ollut kirjoittajana 931:ssä tieteellisissä lehdissä julkaistussa artikkelissa ja hän on mm. 74:n väitöskirjatyön ohjaaja[10].
Kulmala valmistui Helsingin yliopistosta maisteriksi vuonna 1983; filosofian lisensiaatiksi 1985 ja filosofian tohtoriksi fysiikan alalla vuonna 1988.[5]
Kulmala toimi kansainvälisen ilmakehän ja globaalimuutoksen tutkimusprojektin iLEAPSin puheenjohtajana 2010–2012.[5] Professoriliitto valitsi Kulmalan Vuoden professoriksi 2012.[11]
Professori Kulmala on toiminut akatemiaprofessorina 2004–2009, 2011–2015 ja 2017–2021.[12][13][14] Hänet nimitettiin tieteen akateemikoksi 10. maaliskuuta 2017.[1]
Professori Kulmala on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2004[15], Suomen Tiedeseuran jäsen vuodesta 2006 [16] ja Academia Europæan jäsen vuodesta 2012.[17] Hän on myös Kiinan tiedeakatemian jäsen[18].
Hän on Tukholman, Tarton ja Budapestin yliopistojen kunniatohtori[5].
|