Kasvot ovat ihmisen pään etuosan alue otsasta leukaan, jossa sijaitsevat myös silmät ja kulmakarvat, nenä, suu ja posket.
Kasvot ovat tärkeä osa sekä ihmisen verbaalista että nonverbaalista kommunikaatiota: paitsi että puhe muodostetaan osin suulla ja huulilla, myös kasvojen muilla lihaksilla muodostetut ilmeet vaikuttavat viestin tulkintaan. Ilmeet myös vaikuttavat suoraan ääneen: ihminen tunnistaa äänen perusteella hymyilevän ihmisen ilmeen. Ilmeet voivat olla hallittavissa, mutta koska ne ovat lajityypillisiä ja syntyvät usein suorina reaktioina, niillä on usein samoja merkityksiä koko maailmassa.
Kasvojen tärkeimpiä lihaksia toimintoineen ovat:[1]
Kasvojen alaosan kehitykseen vaikuttaa paljon se, mitä ihminen syö lapsena yhdeksän kuukauden ja kolmen vuoden iän välillä. Lapselle, joka joutuu pureskelemaan ruokansa, kehittyy vahvempi ja suurempi leuka, kuin mitä hänelle kehittyisi, jos hän söisi vain pehmeitä ruokia, jotka eivät vaadi puremalihasten käyttöä. Jos ihmisen leuka jää alikehittyneeksi, hänen hampaansa eivät aina mahdu suuhun vaan kasvavat ristiin. Alikehittynyt leuka jättää myös kasvojen lihakset heikoiksi. Leuan kehityksen kannalta hyviä ruokia ovat esimerkiksi tuoreet hedelmät ja vihannekset, pähkinät ja liha. Huonoja ruokia ovat jalostetut ja prosessoidut, pehmeät ruoat sekä mehut.[2]