Jobbik | |
---|---|
Jobbik Magyarországért Mozgalom | |
Perustettu | 24. lokakuuta 2003 |
Johto |
|
Ideologia |
Nykyinen: nationalismi ekososialismi maatalouspolitiikka EU-myönteisyys kristillinen sosialismi konservatismi Historiallinen: turanismi radikaali isänmaallisuus kristillisyys EU-kriittisyys Oikeistopopulismi Irredentismi Antikommunismi |
Poliittinen kirjo |
Nykyinen: keskiryhmäksi, oikeisto Historiallinen: äärioikeisto Kolmas tie |
Osoite | 1113 Budapest, Villányi út 20/b |
Jäsenmäärä | 13 000 (2019) |
Värit | turkoosi, musta |
Unkarin parlamentti |
17 / 199 |
Euroopan parlamentti |
1 / 21 |
Nuorisojärjestö | Jobbik Young Section |
Kotisivu |
jobbik |
Jobbik eli Jobbik Magyarországért Mozgalom on nationalistinen unkarilainen puolue. Se perustettiin vuonna 2003. Puolueen nykyinen puheenjohtaja on Péter Jakab.
Jobbik on oman ilmoituksensa mukaan ”radikaalisti isänmaallinen, kristillinen puolue” ja sen motto on ”Unkari kuuluu unkarilaisille”. Talouspoliittisesti Jobbik tähtää kansallissosialismia muistuttavaan räätälöityyn talousjärjestelmään, jossa talous kansallistetaan valtion hyödyksi. Etenkin kotimaisen teollisuuden ja maanviljelyn se uskoo luovan ”eko-sosiaalis-kansallisen” talousjärjestelmän, joka ylettyisi myös ulkounkarilaisille alueille. Tämän lisäksi puolue pyrkii muuntamaan radikaalisti esimerkiksi koulutusjärjestelmää enemmän perinteiden opetusta suosivammaksi. Jobbik kannatti aiemmin Unkarin eroamista Euroopan unionista, mutta luopui tavoitteesta vuonna 2016. Puheenjohtaja Vona arvioi tuolloin, että EU muuttuu 5–10 vuoden sisällä mahdollisesti parempaan suuntaan.[1]
Puolueen koko nimi Jobbik Magyarországért Mozgalom on vapaasti suomennettuna ”liike paremman Unkarin puolesta”. Puoluetta kutsutaan usein lyhyesti nimellä Jobbik. Nimi on sanaleikki: jobb voi tarkoittaa sekä ”parempaa” että ”oikeaa” (suuntaa). Puolueen nimi tarkoittaa siis sekä parempaa vaihtoehtoa että liikettä oikealle.[2]
Puolueesta erosi 2018 Mi Hazánk Mozgalom -puolue entisen varapuheenjohtaja László Toroczkain johdolla. Hän katsoi puheenjohtaja Gábor Vonan erkaannuttaneen puolueen nationalistisista arvoista ja siirtäneen sen keskustalaiseksi konservatiivipuolueeksi. Toinenkin Jobbikin entisista johtajista Előd Novák erosi puolueesta ja siirtyi MHM:ään sanoen puolueen muuttuneen "värittömäksi, hajuttomaksi ja mauttomaksi".[3]
Jobbik on tunnettu juutalais-[4] , seksuaalivähemmistö-[5] ja romanivastaisista kannoistaan. Puolue on pitänyt mielenosoituksia muun muassa Budapestissa järjestettyjä Pride-tapahtumia sekä Juutalaisten maailmankongressia vastaan.[6][7] Jobbikin kannatus on noussut samalla, kun romanivähemmistöön kohdistunut väkivalta on Unkarissa lisääntynyt.[8] Useat puolueen poliitikot ovat herättäneet kohua lausunnoillaan. Esimerkiksi Krisztina Morvai on kehottanut ”ylpeinä Unkarin juutalaisina” itseään pitäviä leikkimään vapaa-ajallaan ”pienillä, ympärileikatuilla kulleillaan” Morvain panettelun sijaan.[9]
Vuonna 2020 puolue valitsi puheenjohtajakseen avoimesti juutalaistaustaisen Péter Jakabin, valintansa jälkeen Jakab erotti ensitöikseen juutalaisvastaisista kommenteista tunnetun entisen kansanedustajan Gergely Kulcsárin puolueen jäsenyydestä.[10]
Puolueen alajärjestönä toimii puolisotilaallinen iskujoukko Magyar Gárda. Joukko on kerännyt runsaasti huomiota univormullaan, jonka sanotaan muistuttavan natsiunivormuja koppalakkeineen ja hihanauhoineen.[11][12] Unkarin kaarti kiellettiin kesällä 2009. Sittemmin uudella nimellä perustetun ja hajonneen kaartin rippeitä on liittynyt Unkarin Kansallinen Etulinja (unk. Magyar Nemzeti Arcvonal, MNA) -järjestöön.
Helsingin Sanomien artikkelin mukaan Jobbik toimii Venäjän äänitorvena ja sen ulkopoliittinen edustaja Márton Gyöngyösi ”puhuu kuin Venäjän valtiontelevisio”. Gyöngyösi pitää Krimin valtaamista oikeutettuna ja sanoo länsimaisten kansalaisjärjestöjen olevan lännen ”imperialistisen” sodankäynnin välineitä.[13]
Unkarilainen tutkimuslaitos Political Capital osoitti Jobbikin muuttuneen Venäjä-mieliseksi samaan aikaan kun sen rahoitus lisääntyi nyt Jobbikin euroedustajana toimivan Béla Kovácsin kautta. Kovácsia epäillään vakoilusta Venäjän hyväksi.[13]
Vuonna 2006 Jobbik sai noin 2,2 prosenttia äänistä.
Jobbik menestyi vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa, joissa se sai 14,7 prosenttia äänistä.[14] Unkarista valittiin Euroopan parlamenttiin kaikkiaan 22 edustajaa, joista kolme Jobbikin listalta.[15] Parlamenttiin pääsivät Jobbikin listalta Krisztina Morvai, Zoltán Balczó ja Csanád Szegedi. Heinäkuussa 2012 Szegedi luopui jäsenyydestään puolueessa saatuaan selville oman juutalaisen taustansa.[16]
Huhtikuun 2010 vaaleissa Jobbik sai ensimmäisellä kierroksella 16,7 prosenttia äänistä, jolla se nousi kolmanneksi Fideszin ja Unkarin sosialistisen puolueen jälkeen.[17]
Jobbikin suosio kasvoi ja vuonna 2014 puolue sai parlamenttivaaleissa 20.54% äänistä. Jobbik jäi silti oppositioon. Tällöin se oli ainoa vahva kilpailija populistiselle Fidez-puolueelle.
|