Gordon Bajnai | |
---|---|
![]() |
|
59. Unkarin pääministeri | |
29. huhtikuuta 2009 – 29. toukokuuta 2010
|
|
Presidentti | László Sólyom |
Edeltäjä | Ferenc Gyurcsány |
Seuraaja | Viktor Orbán |
Unkarin parlamentin jäsen | |
6. toukokuuta 2014 – 26. toukokuuta 2014
|
|
Henkilötiedot | |
Koko nimi | György Gordon Bajnai |
Syntynyt | 5. maaliskuuta 1968 Szeged, Unkari |
Tiedot | |
Puolue | Yhdessä |
György Gordon Bajnai (s. 5. maaliskuuta 1968 Szeged, Unkari) on unkarilainen poliitikko, joka oli Unkarin pääministeri huhtikuusta 2009 huhtikuuhun 2010. Ferenc Gyurcsányn ilmoitettua erostaan maaliskuussa 2009 MSZP nimitti Bajnain maan seuraavaksi pääministeriksi.[1]
Bajnai on valmistunut Budapestin taloustieteiden yliopistosta 1991. Hän on työskennellyt Creditum Financial Consulting Ltd:lla, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankissa Lontoossa sekä Eurocorp International Finance Ltd:issa Ferenc Gyurcsányn alaisuudessa. Hän oli toimitusjohtajana CA IB Securities Co.:ssa sekä Wallis Rt.:ssa.
Ferenc Gyurcsány nimitti hänet kansallisen kehitystoimiston johtoon 2006. Vuonna 2007 hän sai paikallishallinnon ministerinaseman, mutta jätti sen liberaalipuolue SZDSZ:n jätettyä hallituksen.
Pääministeri Ferenc Gyurcsány ilmoitti erostaan maaliskuussa 2009 Unkarin talousvaikeuksien vuoksi. Hallituspuolueet MSZP ja SZDSZ halusivat välttää ennenaikaiset vaalit, jotka koituisivat mielipidemittausten mukaan niille kohtalokkaiksi. Varsinkin SZDSZ:lle uuden pääministerin löytäminen oli vaikeaa, ja se hylkäsi ainakin neljä sosialistien ehdottamaa ehdokasta. Mediassa erilaisia ehdokkaita nostettiin esille kahdeksantoista.
Pääministeri vaihdettiin konstruktiivisella epäluottamuslauseella 14. huhtikuuta 2009. Bajnai sai tehtäväkseen leikata valtion menoja ainakin 500 miljardia forinttia, erityisesti virkamiesten ja sosiaalisia menoja, kuten eläkkeitä.
Bajnain virkaanvannomisen aikana 10 000 opposition mielenosoittajaa protestoi hallitusta vastaan parlamentin ulkopuolella. Mielenosoittajat vertasivat Bajnaia hanheen, koska hän oli ollut osallisena siipikarjatuottaja Hajdú-Bét Rt:n konkurssissa, jossa jotkut näkivät hämäriä piirteitä. Useat hanhikasvattajat tekivät itsemurhan. Protestoijat jättivät vetoomuksen presidentti László Sólyomille ja kristillisdemokraattien johtajalle Zsolt Semjénille, joka luki sen parlamentissa.[2]
Viktor Orbánin pääministerikaudella Bajnaista tuli oppositiojohtaja.[3]
|
|