Anton Kangas (lukioikäiseksi saakka Kankaanpää; 6. syyskuuta 1867 Alahärmä – 23. maaliskuuta 1904 Nummelan parantola, Nurmijärvi)[1] oli suomalainen ylioppilas, kansakoulunopettaja sekä aloitteleva kirjailija. Hänet on esitetty Artturi Järviluoman vuonna 1914 julkaiseman Pohjalaisia-näytelmän todelliseksi kirjoittajaksi. Kangas kuoli nuorena keuhkotautiin. [2]
Anton Kankaan vanhemmat olivat talollinen, kirkonisäntä sekä lautamies Kaapo (Gabriel) Kankaanpää ja hänen vaimonsa Vilhelmiina Stroka. Gabriel Kankaanpää oli syntynyt Ylihärmässä. Kangas aloitti oppikoulun vuonna 1884 Vaasan lyseossa ja oli ensimmäisiä alahärmäläisiä tässä koulussa. Lukion Anton kävi Oulun lyseossa, josta hän pääsi ylioppilaaksi 25-vuotiaana vuonna 1892. [1]
Helsingin yliopistossa Kangas opiskeli ensin juridiikkaa ja sitten Suomen kirjallisuudenhistoriaa, psykologiaa ja arabiaa. Hänen opiskelutovereitaan olivat muun muassa Ilmari Kianto, Heikki Klemetti ja Otto Manninen. Opintojen jäätyä kesken Kangas muutti 1897 ensin väliaikaiseksi ja vuodesta 1902 vakinaiseksi kansakoulunopettajaksi Kangasniemelle. [3]
Anton Kangas sai valmiiksi 1800- ja 1900-luvun vaihteeseen mennessä käsikirjoituksen näytelmään Härmäläisiä, joka jäi julkaisematta ja mahdollisesti myös esittämättä. Alkuperäinen käsikirjoitus on hävinnyt, mutta Artturi Järviluoma kopioi sen käsin nykyisin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran (SKS:n) Kirjallisuusarkistossa säilytettäviin vihkoihin. [4] Vihkojen aineiston perusteella Timo Kallio on rekonstruoinut näytelmän 2017. [5]
Jäljennökseksi käsikirjoituksen voi päätellä Reino Kallion mukaan Järviluomalle vieraista henkilö- ja paikannimistä sekä Härmänkylään liittyvistä yksityiskohtaisista tiedoista ja tapahtumakuvauksista, joista hänellä ei kylää tuntemattomana ole voinut olla edellytyksiä kirjoittaa. Härmäläisiä-näytelmän käsikirjoitus päätyi Järviluoman haltuun luultavasti Kankaan toimiessa hänen kotiopettajanaan. [6]
Vuonna 1914 Järviluoma julkaisi vähäisin muutoksin omissa nimissään Härmäläisiä-näytelmän uudella nimellä Pohjalaisia ja lisäsi siihen Kauhavalta ja muualta Etelä-Pohjanmaalta kerätyt kansanlaulut. Lisäksi hän muutti kirjakielisen esityksen lievästi murteelliseksi sekä nimesi monet härmäläiset henkilöhahmot toisiksi. [6]
Kangas oli innokas nuorisoseuramies ja fennomaani. Hän oli perustamassa sekä Alahärmän että Kangasniemen nuorisoseuroja – viimeksi mainitussa hän oli myös esimies – sekä toimi lisäksi jonkin aikaa Etelä-Pohjanmaan nuorisoseuran hallituksessa. Kangas piti iltamissa ja eri järjestöjen tilaisuuksissa lukuisia kansallismielisiä esitelmiä ja puheita. Hän matkusti Englantiin 1900-luvun alussa kartuttamaan kielitaitoaan ja siirtyi sen jälkeen lyhyeksi aikaa Pohjois-Karjala -lehden toimittajaksi Joensuuhun. Siellä hän oli perustamassa urheiluseura Joensuun Katajaa toimien myös lyhyen aikaa sen ensimmäisenä puheenjohtajana. [7]
Kankaan puoliso oli vuodesta 1901 talollisentytär Ida Juhontytär Tahvonen Kangasniemeltä (s. 21.11.1874). Perheeseen syntyi kaksi tytärtä, joista vain Helga Maria (s. 13.11.1903) eli aikuisikään. [8]
|