![]() | |
---|---|
![]() Slackware 15.0 | |
Ettevõte/arendaja | Patrick Volkerding |
OS-i tootepere | UNIXi-laadne |
Lähtekoodi tüüp | vaba ja avatud lähtekoodiga tarkvara |
Algne versioon | 16. juuli 1993 |
Stabiilne väljalase |
15.0 / 2.02.2022 ![]() |
Paketihaldur | pkgtools, slackpkg |
Tuuma tüüp | monoliitne |
Vaikekasutajaliides | puudub (shell) |
Veebisait | www.slackware.com |
Slackware on USA-s arendatav Linuxi distributsioon, vaba ja avatud lähtekoodiga operatsioonisüsteem.
Slackware'i lõi 1993. aastal Minnesota Ülikooli tudeng Patrick Volkerding. Ta koordineerib Slackware'i arendamist siiamaani. Slackware oli üks esimesi ja vanim siiamaani arendatav Linuxi distributsioon: versioon 1.0 avalikustati 16. juulil 1993 ja see oli saadaval 3½-tollistel flopiketastel anonüümse FTP kaudu. Kuigi Slackware oli algselt vaid Intel x86 arhitektuurile mõeldud, siis nüüd on seda porditud ka Alpha, SPARC ja IBM/Motorola PowerPC protsessoritele. Need pole kasutajate vähesuse tõttu saavutanud suurt edu ega levikut.
Slackware on kõige UNIXilikum Linuxi distributsioon. Ta kasutab konfiguratsiooni jaoks tekstifaile ja teeb tarkvarapakettidesse võimalikult vähe muudatusi. Üks Slackware'i projekti eesmärke oli luua UNIXile võimalikult lähedane toode.
Nimi "Slackware" viitab sellele, et Volkerding hakkas seda looma eraprojektina, millele polnud alguses ette nähtud mingeid kohustusi. Volkerding andis talle humoorika nime, et seda liiga tõsiselt ei võetaks.
Slackware edu peitub tema lihtsuses. Ta pole täis "kellasid ja vilesid", mida tihti kohtab teistes distributsioonides, samas on ta tekstiredaktori abil kergesti hallatav. GUI-põhiseid konfiguratsiooniprogramme Slackware'is ei ole. Samuti peetakse Slackware üheks turvalisimaks Linuxiks, sest ta sisaldab ainult stabiilseid programme. Näiteks Linuxi 2.6 seeria kernel lisati alles versiooni 12.0. Enne seda oli Slackware pikka aega üks vähestest distributsioonidest, mis kasutas vaikimisi 2.4 seeria kernelit.
Slackware püüab olla võimalikult lihtne, kusjuures lihtsuse all ei peeta silmas kasutajamugavust, vaid pigem Slackware'i enese mahtu. Enamik tarkvara kasutab Slackware'is vastava tarkvara autorite konfiguratsioonimehhanisme, aga see tuleb kasutajasõbralikkuse arvelt. Kriitikute hinnangul on Slackware'i keeruline õppida ja aeganõudev kasutada, aga pooldajad peavad seda väga paindlikuks ja läbipaistvaks ning neile meeldivad õppimise käigus saadud kogemused.
Slackware'i viimane stabiilne versioon on 14.1, mis tuli välja 11. novembril 2013.
Slackware'i pooldajad ütlevad: "Kui sa tunned Slackware'i, siis sa tunned Linuxit. Kui sa tunned Red Hati, siis sa tunnedki ainult Red Hati."
![]() |
Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Slackware |