Kandlased | |
---|---|
![]() Gursky tontkandlane (Tarsius spectrumgurskyae) | |
Taksonoomia | |
Riik |
Loomad Animalia |
Hõimkond |
Keelikloomad Chordata |
Klass |
Imetajad Mammalia |
Selts |
Esikloomalised Primates |
Alamselts |
Ahvilised Haplorhini |
Sugukond |
Kandlased Tarsiidae Gray, 1825 |
Kandlased (Tarsiidae) on esikloomaliste sugukond ahviliste alamseltsist. Nad on hiire- kuni rotisuurused omapärase välimuse ja käitumisega öise eluviisiga loomad, kes elutsevad ainult Sunda ja Filipiini saartel Kagu-Aasias.
Kandlased lahknesid ülejäänud ahvilistest esimestena, umbes 70 miljonit aastat tagasi.[1] Varasemas süstemaatikas paigutati kandlased poolahviliste hulka.[2]
Kandlased on ühed väikseimad esikloomalised, tüvepikkusega 8,5–16 cm ning kaaluga 80–165 grammi.[2] Neil on pikk saba ja väga pikad tagajäsemed – kehast oluliselt pikemad. Eriti on teiste esikloomadega võrreldes pikenenud nende kandades asuvad luud, millest on tulenenud ka kandlaste nimetus.[2]
Kandlastel on neil ülimalt suured silmad - suhtena kehakaalu on need imetajate seas raskeimad. Seejuures ei saa nad oma silmamunasid silmakoobastes liigutada. Seevastu suudavad nad oma pead keerata 180 kraadi kummaski suunas.[2]
Erinevalt paljudest teistest öise eluviisiga imetajatest, ei ole kandlastel võrkkestas valgust tagasipeegeldavat kihti läikepiiget (tapetum lucidum).[3]
Kandlased on kõige puhtamalt loomtoidulised primaadid, toitudes pea ainult lülijalgsetest ning väiksetest selgroogsetest. Nad varitsevad liikumatult oma saaki ning püüavad neid äkitselt hüpates.[4]
Oma väiksuse tõttu langevad kandlased saagiks nii röövlindudele kui ka maismaakiskjatele, näiteks kassidele.[4]
Strepsirrhines have a reflective layer, the tapetum lucidum, behind the retina, which increases the amount of light for night vision, while haplorrhines have no tapetum but, instead, an area of enhanced vision, the fovea.