Obrovac | |
---|---|
Obrovac | |
Poloha | |
Souřadnice | 44°11′57″ s. š., 15°40′54″ v. d. |
Časové pásmo | UTC+1, UTC+2 (léto) |
Stát | ![]() |
Župa | Zadarská |
Město | Obrovac |
Administrativní dělení | 12 sídel (Bilišane, Bogatnik, Golubić, Gornji Karin, Kaštel Žegarski, Komazeci, Krupa, Kruševo, Muškovci, Nadvoda, Obrovac, Zelengrad) |
![]() ![]() Obrovac | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 509 km² |
Počet obyvatel | 4 323 (2011) |
Hustota zalidnění | 8,5 obyv./km² |
Etnické složení | Chorvati (65,72%), Srbové (31,44%), Albánci (0,81%) |
Správa | |
Starosta | Ante Župan |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | (+385) 023 |
PSČ | 23450 |
Označení vozidel | ZD |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Obrovac (italsky Obrovazzo) je město v severní Dalmácii v Chorvatsku. Nachází se v zadarské župě, v kaňonu řeky Zrmanja, přibližně 11 km od místa, kde ústí do Novigradského zálivu, který vytváří záliv Jaderského moře.
Ve městě v roce 2011 žilo 985 obyvatel. Kromě vlastního města k němu administrativně náleží dalších 11 sídel: Bilišane, Bogatnik, Golubić, Gornji Karin, Kaštel Žegarski, Komazeci, Krupa, Kruševo, Muškovci, Nadvoda a Zelengrad. V celé této opčině žilo 4 323 obyvatel, z nichž 65,72 % tvořili Chorvati, 31,44 % Srbové a 0,81 % Albánci.
Před chorvatskou operací Bouře v roce 1995 bylo 86 % obyvatel srbské národnosti.
Obrovac je poprvé zmiňován v roce 1337. V roce 1527 bylo město zabráno osmanskými Turky. V roce 1687 vedl Stojan Janković dalmátské Srby, kteří poté Turky z města vyhnali. Během druhé světové války bylo město jako část Dalmácie v oblasti přibližně od Zadaru až po Split součástí Itálie.
Nad městem se nachází ruiny starého opevnění města. Nedaleko města se nachází klášter se sbírkou vzácných ikon.
V tomto článku byly použity překlady textů z článků Obrovac, Croatia na anglické Wikipedii a Obrovac na chorvatské Wikipedii.