Macrobius | |
---|---|
![]() | |
Narození | 370 Afrika |
Úmrtí | 430 (ve věku 59–60 let) |
Povolání | filozof, spisovatel, státní úředník, hudební teoretik, filolog a básník |
Významná díla | Saturnalia |
Děti | Macrobius Plotinus Eustathius |
Příbuzní | Macrobius Plotinus Eudoxius (vnuk) |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Ambrosius Theodosius Macrobius byl římský gramatik a novoplatonský filosof na přelomu 4. a 5. století. Je po něm pojmenován kráter Macrobius na přivrácené straně Měsíce.[1][2]
O jeho životě je málo známo, snad je totožný s Macrobiem, prefektem ve Španělsku roku 399, prokonsulem v Africe 410 a kancléřem. Jen z jeho jména lze soudit, že byl křesťanem.
Rámcem jeho hlavního díla, Saturnália, psaného pro syna Eustachia formou symposia, je debata o svátku Saturnálií. Obsah je věnován hlavně Vergiliovi, jeho názorům, stylu, srovnání s Homérem a podobně. Hlavními citovanými autoritami jsou Aulus Gellius, Seneca a Plútarchos, kteří však nejsou jmenováni. Kniha obsahuje množství velmi zvláštních myšlenek a úvah, které dávají nahlédnout do novoplatonismu 4. století.
„ | Ovšemže otroci, ale jsou to lidé. | “ |
— Saturnalia |
„ | Dobré zákony vznikají ze špatných činů. | “ |
— Saturnalia |
Další dílo, komentář ke Snu Scipionovu, jak jej vypráví Cicero,[1] je zajímavé hlavně tím, že obsahuje diskusi dobových kosmologických názorů, na něž pak navazovali středověcí autoři. Země, globus terrae, je zde představena jako koule vůči ostatnímu Vesmíru nepatrná, která leží uprostřed ostatních sfér. Následující obrázky jsou z rukopisu Commentarii in somnum Scipionis, patrně francouzského původu, kolem 1150.
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Ambrosius Theodosius Macrobius na anglické Wikipedii.