Lyman Spitzer | |
---|---|
![]() | |
Rodné jméno | Lyman Strong Spitzer II |
Narození | 26. června 1914 Toledo |
Úmrtí | 31. března 1997 (ve věku 82 let) Princeton |
Místo pohřbení | hřbitov v Princetonu (40°21′18″ s. š., 74°39′32″ z. d.) |
Alma mater | Phillipsova akademie (do 1931) Yaleova kolej (1931–1935) St John’s College (1935–1936) Princetonská univerzita (1936–1938) Scott High School |
Povolání | astronom, astrofyzik, fyzik a vysokoškolský učitel |
Zaměstnavatelé | Harvardova univerzita (1938–1939) Yaleova univerzita (1939–1941) Yaleova univerzita (1946–1947) Princetonská univerzita (1947–1997) |
Ocenění | společník Americké akademie umění a věd (1953) Henry Norris Russell Lectureship (1953) medaile Catheriny Bruceové (1973) Karl G. Jansky Lectureship (1974) Medaile Henryho Drapera (1974) … více na Wikidatech |
Choť | Doreen Canaday Spitzer[1] |
Děti | Nicholas Spitzer[1] |
Rodiče | Lyman Strong Spitzer, Sr.[2] |
Funkce | předseda (American Astronomical Society; 1960–1962) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Lyman Strong Spitzer, ml. (26. června 1914, Toledo Ohio, USA – 31. března 1997, Princeton, New Jersey) byl americký teoretický fyzik.
Vystudoval kolejní střední školu Phillips Academy, studium dokončil v roce 1931. Pak následovala studia na čtyřech vysokých školách. Titul BA získal na Yale University roku 1935 a titul Ph.D. na Princeton University v roce 1938, studoval i na Cambrigské a Harvardově univerzitě. Na Yaleské univerzitě v roce 1939 přednášel fyziku. Během II. světové války byl členem týmu zkoumajícího šíření zvuku ve vodě. Po válce se vrátil na universitu v Yale. Roku 1946 se v rámci projektu Rand zúčastnil na zpracování studie o umělých družicích jako astronomických observatořích.[3] Již v roce 1946 vytvořil koncept budoucího Hubbleova vesmírného dalekohledu.
Byl vedoucím katedry astrofyziky na Princetonské univerzitě, ředitel Princetonské observatoře, roku 1951 zakladatelem Laboratoře plazmové fyziky Princeton Plasma Physics Laboratory. Byl jedním z klíčových fyziků, kteří pomohli objasnit fyziku plazmatu a vlastnosti interstelárního media.
V roce 1960 se podílel na přístrojovém vybavení družice OAO-3. V roce 1965 byl předsedou komise Národní akademie věd, která rozhodla realizovat vesmírný dalekohled HST.[3]
Zemřel v roce 1997. Na jeho počest byl po něm pojmenován Spitzerův vesmírný dalekohled a planetka 2160.[3]
Ceny
Po něm pojmenováno: