Kolonie Pod vodojemem | |
---|---|
Funkcionalistické domy v Rezkově ulici | |
Lokalita | |
Charakter | čtvrť |
Městská část | Brno-střed |
Obec | Brno |
Okres | Brno-město |
Kraj | Jihomoravský |
Historická země | Morava |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°12′3″ s. š., 16°34′24″ v. d. |
Základní informace | |
Katastrální území | Stránice |
Nadmořská výška | 320 m n. m. |
PSČ | 602 00 |
![]() ![]() Kolonie Pod vodojemem | |
Další údaje | |
Kód památky | 48200/7-7515 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kolonie Pod vodojemem je komplex funkcionalistických vil a rodinných domů z druhé poloviny 30. let 20. století pod vrcholem Žlutého kopce v Brně. Je součástí Masarykovy čtvrti na území Stránic. Tvořena je ulicí Kaplanovou a stejně dlouhým úsekem ulice Rezkovy níže ve svahu.
Rozdělovací a zastavovací plán jižního svahu Žlutého kopce v západní části pod jeho vrcholem, na němž mělo vzniknout biskupské gymnázium, vytvořil architekt a urbanista Jindřich Kumpošt na počátku roku 1935[1] pro Obecně prospěšné a bytové družstvo zaměstnanců Hypoteční a zemědělské banky moravské.[2] Jednalo se o území tvořené ulicí Pod vodojemem (nyní Kaplanova), horní částí ulice Barvičovy (po křižovatku s Wolkrovou), částí ulice Rezkovy (od prodloužení Wolkrovy ulice k Wilsonovu lesu) a částí dosud nepojmenované ulice rovněž od prodloužení Wolkrovy ulice k lesu (nyní Bohuslava Martinů). Zdejší zástavba měla být tvořena samostatnými domy a dvojdomy kolem ulic vedených po vrstevnicích. Celkem zde mělo vzniknout přes 64 vil a rodinných domů.[3][4] Jednotlivé objekty byly navrhovány pro různými architekty pro konkrétní osoby.[2] Kumpošt v roce 1937 zastavovací plán doplnil a upravil, čímž se zvýšil i počet navržených objektů.[5] Stavba kolonie Pod vodojemem nebyla dokončena, realizováno bylo celkem 28 domů, poslední z nich v roce 1941.[2]
V době realizace ve druhé poloviny 30. let 20. století byla kolonie urbanisticky samostatným útvarem, který tehdy nebyl stavebně propojen se zbytkem Masarykovy čtvrti. K tomu došlo postupně až po druhé světové válce, kdy byla postupně zastavěna i zbývající oblast, jež byla původně určena pro kolonii Pod vodojemem.[6]
Postavená část kolonie Pod vodojemem byla realizována na samém okraji katastrálního území Žabovřesky,[7][8] ale v roce 1969 se stala součástí nově zřízeného katastru Stránice, kam spadá i zbytek Masarykovy čtvrti.[9]
V roce 1988 byla průčelí 26 domů coby jeden soubor zařazena mezi kulturní památky.[10] Roku 2020 však Ministerstvo kultury České republiky na základě rozsudku Nejvyššího správního soudu rozhodlo,[11] že se nejedná o kulturní památku, neboť soubor byl do Ústředního seznamu kulturních památek zapsán, společně s mnoha dalšími objekty, až po uplynutí lhůty dané zákonem (tzv. pozdě zapsaná památka).[10]
Dům | Snímek | Původní majitel | Architekt | Rok výstavby | Kulturní památka |
---|---|---|---|---|---|
ulice Kaplanova | |||||
Psotova vila (Kaplanova 274/1) 49°12′3,06″ s. š., 16°34′28,74″ v. d. |
![]() ![]() |
Ivo Váňa Psota[12] (tanečník) |
František Kalivoda[13] | 1935–1936[13] | průčelí (1988–2020) |
Kaplanova 275/3 49°12′3,46″ s. š., 16°34′28,16″ v. d. |
Jan Hybášek[14] (lékař)[15] |
Evžen Škarda[16] | 1934–1935[17] | průčelí (1988–2017) | |
Kaplanova 276/5 49°12′4,28″ s. š., 16°34′26,9″ v. d. |
Romuald Kostřica[14] (lékař)[18] |
Evžen Škarda[16] Jaroslav Grunt[16] |
1934–1935[19] | průčelí (1988–2020) | |
Kaplanova 277/7 49°12′5,18″ s. š., 16°34′25,64″ v. d. |
Karel Rozhoň[14] (úředník)[20] |
Evžen Škarda[16] | pol. 30. let 20. století[21] | průčelí (1988–2020) | |
Kaplanova 278/9 49°12′5,4″ s. š., 16°34′25,28″ v. d. |
Evžen Škarda[16] | pol. 30. let 20. století[22] | průčelí (1988–2020) | ||
Patočkova vila (Kaplanova 279/11) 49°12′5,98″ s. š., 16°34′24,31″ v. d. |
![]() ![]() |
Josef Patočka[23] (obchodník)[23] |
Jiří Kroha[24] | 1935–1936[25] | průčelí (1988–2020) |
horní strana ulice Rezkovy | |||||
Rezkova 429/28 49°12′2,23″ s. š., 16°34′27,52″ v. d. |
![]() |
Mihajlo Rostohar[26] (psycholog) |
Jindřich Kumpošt[5] | 1935–1936[26] | průčelí (1988–2020) |
Rezkova 431/30 49°12′2,48″ s. š., 16°34′27,05″ v. d. |
![]() ![]() |
manželé Češkovi[27] | asi Jindřich Kumpošt (nepotvrzeno)[5] |
1935–1936[27] | průčelí (1988–2020) |
Rezkova 433/32 49°12′3,13″ s. š., 16°34′25,86″ v. d. |
![]() |
Pavel Havlík[28] (advokát)[29] |
Jindřich Kumpošt[5] | 1935–1936[28] | průčelí (1988–2020) |
Rezkova 435/34 49°12′3,46″ s. š., 16°34′25,32″ v. d. |
![]() |
Josef Vaculík, Otakar Fiala a Ludmila Fialová[30] |
Jindřich Kumpošt[5] | 1935–1937[30] 2020 celková rekonstrukce |
průčelí (1988–2019) |
Rezkova 437/36 49°12′4,14″ s. š., 16°34′24,27″ v. d. |
![]() |
Růžena Šidlejová[31] | Jindřich Kumpošt[5] | 1935–1936[31] | průčelí (1988–2020) |
Rezkova 439/38 49°12′4,64″ s. š., 16°34′23,63″ v. d. |
![]() |
Bohumil Šmerka[32] | Jindřich Kumpošt[5] | 1937[32] | průčelí (1988–2020) |
Rezkova 441/40 49°12′5,22″ s. š., 16°34′22,66″ v. d. |
![]() |
Karel Krejča[33] | Jindřich Kumpošt[5] | 1936–1937[33] | průčelí (1988–2020) |
Rezkova 443/42 49°12′5,51″ s. š., 16°34′22,19″ v. d. |
Jindřich Kumpošt[16] | 1935–1937[34] | průčelí (1988–2020) | ||
dolní strana ulice Rezkovy | |||||
Rezkova 428/27 49°12′0,43″ s. š., 16°34′28,24″ v. d. |
Evžen Škarda[16] Mojmír Kyselka[16] |
1938–1941[35] | |||
Rezkova 430/29 49°12′0,97″ s. š., 16°34′27,3″ v. d. |
1935–1937[36] | průčelí (1988–2020) | |||
Rezkova 432/31 49°12′1,12″ s. š., 16°34′27,01″ v. d. |
Helena Hrbková[37] | Jindřich Kumpošt[5] | 1935–1936[37] | průčelí (1988–2020) | |
Rezkova 434/33 49°12′1,26″ s. š., 16°34′26,72″ v. d. |
1935–1937[38] | průčelí(1988–2020) | |||
Rezkova 436/35 49°12′1,69″ s. š., 16°34′25,79″ v. d. |
M. Kokrhánková[39] | Evžen Škarda[16] Mojmír Kyselka[16] |
1935–1937[40] | průčelí (1988–2020) | |
Rezkova 438/37 49°12′2,2″ s. š., 16°34′24,89″ v. d. |
Jarmila Břízová[41][42] | Evžen Škarda[16] Mojmír Kyselka[16] |
1935–1937[41] | průčelí (1988–2020) | |
Rezkova 440/39 49°12′2,74″ s. š., 16°34′24,1″ v. d. |
Václav Jaroš[43] | Evžen Škarda[16] Mojmír Kyselka[16] |
1935–1937[43] | průčelí (1988–2020) | |
Rezkova 442/41 49°12′2,95″ s. š., 16°34′23,7″ v. d. |
Richard Klimeš[44] | Jindřich Kumpošt[5] | 1935–1936[44] | průčelí (1988–2020) | |
Rezkova 444/43 49°12′3,13″ s. š., 16°34′23,38″ v. d. |
1935–1937[45] | průčelí (1988–2020) | |||
Rezkova 445/45 49°12′3,64″ s. š., 16°34′22,66″ v. d. |
Alois Linhart[46] (úředník)[47] |
Jindřich Kumpošt[5] | 1935–1936[46] | průčelí (1988–2020) | |
Rezkova 446/47 49°12′3,89″ s. š., 16°34′22,3″ v. d. |
Evžen Svoboda[48] | Jindřich Kumpošt[5] | 1935–1936[48] | průčelí (1988–2020) | |
Rezkova 447/49 49°12′4,1″ s. š., 16°34′21,97″ v. d. |
Bohuslav Verosta[49] | Jindřich Kumpošt[5] | 1935–1936[49] | průčelí (1988–2020) | |
Rezkova 448/51 49°12′4,64″ s. š., 16°34′21,07″ v. d. |
1935–1936[50] | průčelí (1988–2020) | |||
Rezkova 449/53 49°12′5,36″ s. š., 16°34′20,24″ v. d. |