Jean Sylvain Bailly | |
---|---|
![]() | |
Narození | 15. září 1736 Paříž |
Úmrtí | 12. listopadu 1793 (ve věku 57 let) Paříž |
Příčina úmrtí | poprava stětím |
Bydliště | Paříž |
Alma mater | Francouzská akademie věd |
Povolání | astronom, politik, matematik, spisovatel a starosta |
Politická strana | Feuillanti |
Funkce | 31. křeslo Francouzské akademie (1783–1790) starosta Paříže (1789–1791) poslanec francouzského Národního shromáždění |
Podpis | ![]() |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Jean-Sylvain Bailly (15. září 1736 Paříž – 12. listopadu 1793 tamtéž) byl francouzský astronom a politik, který se stal prvním starostou Paříže. Proslavil se v roce 1759 výpočtem oběžné dráhy Halleyovy komety. Zkoumal rovněž čtyři tehdy známé Jupiterovy měsíce. Během Francouzské revoluce byl popraven gilotinou.
Na Měsíci je podle něj pojmenován rozlehlý kráter Bailly ležící v jihozápadní oblasti přivrácené polokoule.[1][2] Jeho socha je jednou ze 146 soch umístěných na fasádě budovy Hôtel de ville de Paris.
Jako syn malíře se zajímal nejprve o malířství a poezii, posléze se obrátil k vědeckým studiím, především k astronomii. V roce 1789 se stal sekretářem pařížského volebního kolegia a brzy nato zástupcem třetího stavu v generálních stavech.
Dne 3. června 1789 byl zvolen prezidentem Národního shromáždění. Po pádu Bastilly byl jmenován do funkce nově zřízeného úřadu pařížského starosty. Jakobíny však byl obviněn z royalistického myšlení, takže 18. listopadu 1791 podal demisi. Dne 17. července 1791 vydal příkaz ke střelbě do davu, který se shromáždil na Champ-de-Mars za účelem podepsání petice proti navrácení práv králi. Během procesu s Marií Antoinetou vystupoval jako svědek na její obhajobu. Byl obviněn Robespierrem a byl odsouzen jako přítel krále a utlačovatel lidové svobody dne 11. listopadu 1793 k trestu smrti. Následující den byl popraven gilotinou.
Baillyho hlavní dílo tvoří pětisvazková Histoire de l'astronomie vydaná postupně v letech 1775–1787 (v roce 1806 vyšel dvousvazkový výtah). Vydal rovněž Lettres sur l'origine des sciences (1777) a Lettres sur l'Atlantide de Platon et sur l'ancienne histoire de l'Asie (1771). Posmrtně byly vydány Essai sur les fables et sur leur histoire (1799) a Mémoires d'un témoin de la Révolution (1804).
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Jean-Sylvain Bailly na německé Wikipedii.
31. křeslo Francouzské akademie | ||
---|---|---|
Předchůdce: Louis-Élisabeth de la Vergne de Tressan |
1780–1793 Jean Sylvain Bailly |
Nástupce: Emmanuel Joseph Sieyès |
Starosta Paříže | ||
---|---|---|
Předchůdce: — |
1789 – 1791 Jean Sylvain Bailly |
Nástupce: Jérôme Pétion de Villeneuve |