Hundsheim | |
---|---|
![]() Farní kostel v Hundsheimu | |
Poloha | |
Souřadnice | 48°7′6″ s. š., 16°56′21″ v. d. |
Nadmořská výška | 233 m n. m. |
Stát | ![]() |
Spolková země | Dolní Rakousy |
Okres | Bruck an der Leitha |
![]() ![]() Hundsheim | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 13,4 km² |
Počet obyvatel | 590 (2018)[1] |
Hustota zalidnění | 43,9 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Gerhard Math (SPÖ) |
Vznik | 1123 |
Zakladatel | Regenhart z Hundesheimu |
Oficiální web | www |
gdehundsheim | |
Telefonní předvolba | 02 165 |
PSČ | 2405 |
Označení vozidel | BL |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Hundsheim je obec spolkové země Dolní Rakousy, v takzvané Průmyslové čtvrti (Industrieviertel), ležící při hranicích s Burgenlandem, v okrese Bruck an der Leitha.
K 1. lednu 2023 zde žilo 650 obyvatel.
Hainburg an der Donau, Bad Deutsch-Altenburg, Wolfsthal, Prellenkirchen, a Edelstal (ležící již v Burgenlandu).
Již od pravěku byla tato úrodná oblast osídlená. Byly zde objeveny: unikátní nález lebky nosorožce dvourohého (Stephanorhinus hundsheimensis) z období pleistocénu byl zveřejněn počátkem 20. století. Nástroje člověka vzpřímeného z doby kamenné pocházejí z období asi 800 tisíc let před naším letopočtem.
Ve starověku celý region patřil k římské provincii Panonia, byl východním výběžkem kolonie Carnuntum. Kraj vyplenili kvádové, Avaři a v 10. století Madaři. První písemně doložená zmínka o obci pochází z roku 1123, kdy byl jako svědek listiny jmenován Regenhart z Hundesheimu. Potvrdil tím existenci svého panského sídla - nížinného románského hradu. Hrad byl zbořen osmanskými Turky při jejich prvním tažení na Vídeň roku 1683, zůstal z něj jen hospodářský dvůr a věž kaple.
Obec byla vypleněna již počátkem třicetileté války roku 1620, kde zde císařské vojsko pod vedením generála Jindřicha Duvala Dampierra svedlo bitvu s uherským vojskem Bethelena Gábora.
Ačkoliv obec leží v takzvané průmyslové oblasti dolního Rakouska (Industrieviertel), její hospodářství bylo vždy zemědělské. Z celkové plochy katastru 13,42 km² zaujímají jednu třetinu lesy, a téměř 60 procent tvoří, pole, louky, vinice a sady.
Název obce (česky Psí domov) je odvozen z přídomku pánů z Hundesheimu. V jejich polepšeném erbu byl podle privilegia císaře Ferdinanda I. z roku 1562 bílý pes se zlatým obojkem ve skoku nad zeleným vrchem a v klenotu korunovaný helm s poloviční postavou vyskakujícího psa.[2] Erb graficky upravený na znak obce jí byl propůjčen roku 1978.[3]