![]() Goethova skalka | |
---|---|
IUCN kategorie III (Přírodní památka) | |
![]() Goethova skalka | |
Základní informace | |
Vyhlášení | 6. října 1972 |
Vyhlásil | Okresní úřad Cheb |
Nadm. výška | 620 m n. m. |
Rozloha | 2,57 ha[1] |
Poloha | |
Stát | ![]() |
Okres | Cheb |
Umístění | Hazlov |
Souřadnice | 50°10′54,9″ s. š., 12°15′4,42″ v. d. |
![]() ![]() Goethova skalka | |
Další informace | |
Kód | 577 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. | |
Goethova skalka je přírodní památka v okrese Cheb. Důvodem ochrany je bizarní křemencová skalka, která je tvořena skalním útvarem 400 metrů dlouhým a 10 metrů širokým. Chráněné území je ve správě Krajského úřadu Karlovarského kraje.
Lokalita se nachází přibližně 3 km severozápadně od obce Hazlov, na pravé straně silnice Hazlov – Aš pod Goethovo vrchem (670 m n. m.). Přírodní památka je situována při okraji lesa v oblasti přírodního parku Halštrov. V oblasti, přibližně 550 m od okraje přírodní památky, se nachází také pamětní deska připomínající pobyt německého básníka Johanna Wolfganga von Goethe.[2]
V délce přibližně 1 km se podél silnice zvedá nesouměrný skalnatý hřbet. Ten je tvořen dvojslídnou smrčinskou žulou. Ze skalnatého hřbetu vystupuje nad okolní povrch vypreparovaná křemenná žíla českého křemenného valu. Křemenná žíla se vlivem mrazového zvětrávání rozpadla na mnoho bizarních skalek. V okolí mrazových srubů doplňují na svazích balvany, skalní věže i viklany. Do roku 1946 se zde těžil kámen a štěrk v malých lomech. Největší lom, ležící mimo území chráněné památky, byl v provozu až do 60. let 20. století. [3] [4]
Ostrůvky borového lesa na křemenném hřbetu mají přirozený ráz. Borovici doplňují v podrostu kyselomilné rostliny, lišejníky a mechy. Z význačných druhů zde roste dutohlávka lesní (Cladonia arbuscula), pukléřka islandská (Cetraria islandica) a dvouhrotec chvostnatý (Dicranum scaparium).[3]