Gemerikum bylo podobně jako ostatní předmezozoické celky Západních Karpat postiženo hercynským vrásněním, tvořilo však jen okrajovou větev orogénu, a proto nebylo natolik postiženo metamorfózou. Při alpinské orogenezi byla metamorfóza opět poměrně slabá (facie zelených břidlic)[3]. Je podobné např. grazskému paleozoiku východoalpské Grauwackenzone.
Označení gemerikum (původně gemeridy) je odvozeno od studovaných typových oblastí v regionu Gemer.
Geologická stavba
Permské granity gemerika z oblasti Súľové, dvoueurová mince jako měřítko. Granity z této oblasti tvoří specializovaný S-typ granitů (zrudněné) s vysokým obsahem vzácných prvků a greiseny ve své vrchní části
Podle staršího členění se v gemeriku rozlišovaly dvě jednotky (též skupiny nebo série), starší gelnická (se stratigrafickým rozsahem od kambria po silur) a mladší rakovecká (devon).[4] Novější členění vypadá takto:
rakovecká jednotka (dříve označovaná jako fylit-diabasová série), tvořená nízkometamorfovanými fylity a diabasy
klátovská jednotka (dříve označovaná jako rulovo-amfibolitová série a považovaná za součást rakovecké skupiny), obsahuje metamorfózou silně zasažené bazické vulkanity
dobšinská skupina v severní části severního gemerika, tvořená klastickými materiály a karbonáty
krompašská skupina permského stáří, tvořená uhličitany a ryolity
Jižní gemerikum je tvořeno hlavně vulkanoklasty staršího paleozoika. Tvoří podstatnou část povrchové stavby gemerika a je v něm patrný alpinský klivážový vějíř. Tvoří jej:
gelnická (někdy též volovecká) jednotka, nejrozsáhlejší část gemerika, je tvořena staropaleozoickými usazenými a vulkanickými horninami, obsahujícími nejstarší nalezené makrofosilie Západních Karpat
štósská jednotka tvořená přeměněnými flyšovými sedimenty a zřídka metabazalty[6]
Sedimentární obal gelnické a štósské jednotky tvoří permsko-triasové horniny gočaltovské skupiny, která se skládá z následujících jednotek:
rožňavské sovrství tvořené spodněpermskými šedými a červenými pískovci
štítnické souvrství tvořené svrchněpermskými až spodnětriasovými lagunálními a mělkovodními břidlicemi, evapority a karbonáty
Jiné dělení[7] člení gemerikum na řadu příkrovových jednotek, z jihu na sever jsou to:
medzevský příkrov
jedľovecký příkrov
humelský příkrov
prakovský příkrov
mníšanský příkrov
kojšovský příkrov
rakovecký příkrov
črmeľský příkrov
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Gemerikum na slovenské Wikipedii.
↑Mišík, M., 1976, Geologické exkurzie po Slovensku. SPN, Bratislava, 276 s.
↑HUDECOVÁ, M. Stručný prehľad geologickej stavby Slovenska [online]. infovek.sk [cit. 2015-03-20]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2015-04-02. (slovensky)
↑KÚŠIK, D. Prehľad geologickej stavby územia Slovenskej republiky (Západné Karpaty) [online]. permonik.host.sk [cit. 2015-03-20]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2015-04-02.