David Gans | |
---|---|
![]() Náhrobek Davida Ganse na starém židovském hřbitově v Praze | |
Narození | 1541 Lippstadt |
Úmrtí | 1613 (ve věku 71–72 let) nebo 25. srpna 1613 (ve věku 71–72 let) Praha |
Místo pohřbení | Starý židovský hřbitov v Praze-Josefově (50°5′22″ s. š., 14°25′2″ v. d.) |
Povolání | matematik, astronom, historik, geograf, spisovatel, astrolog a teolog |
Zaměstnavatel | Benátky nad Jizerou |
Nábož. vyznání | judaismus |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
David (ben Šlomo) Gans (1541? Lippstadt, Vestfálsko – 22.[1] nebo 25.[2]? srpna 1613), někdy psáno Ganz, hebrejsky דוד בן שלמה גנז), zvaný též David Abzi[2], byl židovský kronikář, astronom a matematik, autor historiografického díla צמח דוד Cemach David, pod kterýmžto jménem je v židovském prostředí též znám. Je pohřben na starém židovském hřbitově v Praze.
Narodil se v Lippstadtu, Vestfálsko, a studoval v Bonnu, Frankfurtu, v Krakově u Mošeho Isserlese a v Praze u Maharala. Oddal se studiu matematiky a astronomie a stal se jedním z mála Židů své doby, který se zabýval světským (nežidovským sekulárním) oborem. Během svého pobytu v Praze byl v kontaktu s významnými osobnostmi vědy té doby jako Tycho Brahe nebo Johannes Kepler. Studium astronomie a matematiky rovněž využil ve své práci o židovském kalendáři. Ve svém díle Magen David (Štít Davidův) vydaném v r. 1612 odmítá ovšem Koperníkův heliocentrický názor a přiklání se k Ptolemaiovu. Jeho kniha o geografii Izraele již zůstala nevydána. Mezi jeho známé potomky patří např. Ota Gregor.
Jeho nejznámějším dílem je kronika Cemach David (Ratolest Davidova, 1592, Praha) vydaná ve dvou dílech. První pojednává o historii Židů, druhý o historii obecně. Autor používal jako zdroje i jiné kroniky, ačkoli se o některých z nich vyjadřoval s despektem. Část díla byla přeložena do latiny (Wilhelm Heinrich Vorst, Leyden, 1644) a do jidiš (Solomon Hanau, Frankfurt, 1692) a je jedním ze zdrojů pro nahlédnutí do života a uvažování člověka v Evropě 16. století.
Zvláštní pozornost věnuje českým dějinám s odůvodněním: „protože tu v Čechách žijeme a já tu obývám a každý má milovati svoji zemi.“[1]
Stejný název, tedy Cemach David, nese též slovník hebrejských a aramejských výrazů, který sestavil italský židovský lékař a učenec David de Pomis (Benátky 1587).[3]
Jeho náhrobek se nachází ihned u kraje Starého židovského hřbitova a je možné jej snadno najít. Jde o jeden z mála náhrobků na Starém židovském hřbitově, který je ozdoben Davidovou hvězdou, která v tomto případě symbolizuje jméno „David“, nikoli judaismus nebo příslušnost k židovskému národu. Druhým, méně viditelným reliéfem je husa umístěná nad hvězdou – také ta symbolizuje jméno „Gans“ (německy husa). Podle badatelů jde o vůbec první případ, kdy byla „šesticípá hvězda“ použita jako židovský symbol. [4]
V květnu 2013 se v Praze konala u příležitosti 400. výročí Gansova úmrtí konference pod názvem David Gans (1541-1613) čtyři století poté: odkaz raně moderního židovského historika a vědce[5].