Cavalese | |
---|---|
![]() Piazza dei Francescani v centru města | |
Poloha | |
Souřadnice | 46°17′ s. š., 11°28′ v. d. |
Nadmořská výška | 1000 m n. m. |
Časové pásmo | GMT+1 |
Stát | ![]() |
Autonomní region | Tridentsko-Horní Adiže |
Autonomní provincie | Trento |
Administrativní dělení |
|
![]() ![]() Cavalese | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 45,38 km² |
Počet obyvatel | 4 079 (28.2.2015) |
Hustota zalidnění | 89,9 obyv./km² |
Správa | |
Status | město |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | 0462 |
PSČ | 38033 |
Označení vozidel | TN |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Cavalese (v místním nářečí Cavalés, německy zast. též Gablöss) je italské horské město v Tridentsku, v autonomní oblasti Tridentsko-Jižní Tyrolsko. Je součástí sdružení obcí Val di Fiemme a zároveň historickým, správním i kulturním střediskem oblasti Val di Fiemme.
Město se nachází v údolí Fiemme nad řekou Avisio, na jižním svahu Fleimstalských Alp ledovcového původu v nadmořské výšce 1000 metrů.
Jedná se o vyhledávané turistické středisko. Turistům nabízí v zimním období široké možnosti lyžování (např. na hoře Cermis), dále pak celoroční sportovní vyžití, jakož i kulturní a zajímavé akce. Ve městě se mj. narodil Giovanni Antonio Scopoli.
Ve výše položených částech historického jádra města, podél dnešní státní silnice 48, se vypíná množství měšťanských i šlechtických domů, jimž vévodí již zmiňovaný Palazzo della Magnifica Comunità.
Palác byl vystavěn ve středověku tridentskými biskupy jako sídlo vikáře ve Valle di Fiemme a zároveň jako příležitostná letní residence.
Zajímavý je také interiér paláce, a to díky svým renesančním prvkům. V přízemí bývala šatlava, v prvním patře se nacházely úřadovny Ústředí Comunità generale di Fiemme. Ve druhém patře se nachází pinakotéka a Fiemské muzeum a taktéž obecní archiv zahrnující množství pergamenů ze 13. až 18. století.
Městská věž (Torre Civica), symbol samostatnosti obce, se nachází přímo vedle paláce. Byla vztyčena roku 1805 podle návrhu architekta Antonia Longa a v roce 1830 stavitel Dalbosco vytvořil korunu nad věžními hodinami, která byla poškozena zásahem blesku. V tabernákulu na úpatí věže, se nachází socha sv. Jana Nepomuckého, instalovaná v roce 1739, aby ochraňovala před rozvodněním řeky Gambis.
Významná duchovní stavba ve městě je františkánský klášter s kostelem svatého Vigilia, a to zejména vybavením interiéru, jímž přispěl císař a český král Leopold I. se svou manželkou Eleonorou Magdalenou. V širokém tympanonu hlavního průčelí nad vstupem, se nachází fresko od Antonia Longa s vyobrazením sv. Vigilia. Kostel byl vysvěcen roku 1698. Interiér kostela odráží strohé tvary františkánské řehole. V kostele jsou tři dřevěné oltáře ze 17. století, největší z nich zahrnuje rozměrné oltářní obrazy od Giuseppa Albertiho. Od tohoto umělce jsou rovněž všechny malby v interiéru kostela.
Na venkovní zeď kostela navazuje křížová chodba, v níž se nacházejí troje sluneční hodiny, nejstarší z roku 1692, a zahrada s meteorologickou observatoří, založenou roku 1882 z rozhodnutí města Cavalese.
Ve spodní a zároveň nejstarší části města, se nachází Pieve di Santa Maria Assunta (farnost při kostele Nanebevzetí Panny Marie), obklopená rozlehlým parkem “Parco della Pieve”, v jehož jednom rohu, se pod staletou lípou nachází kamenný stůl dokola obklopený kamennými lavicemi: tzv. “Banc de la Reson” ("Banco della ragione / Lavice pravdy"), místo, na němž vikář tridentského biskupa pravidelně vykonával spravelnost.
Městský znak (stemma della Comunità) je složen ze šesti bílých a červených pruhů nesoucích červený kříž. Městu ho v roce 1588 udělil kardinál Ludovico Madruzzo. Znak byl ještě doplněn o nápis připomínající historické události paláce della Magnifica Comunità. Původní palác z 12. století byl rozšířen v době italské renesance a roku 1810 se stal sídlem Sdružení obcí Val di Fiemme. Budova prošla ještě úpravami v letech 1935 až 1938.
Tuto lyžařskou oblast postihly dvě tragické nehody visuté lanovky. První se udála v roce 1976 a došlo k ní z důvodu zanedbání údržby. Při nehodě zemřelo všech 42 pasažérů kabinky lanovky, což ji činí nejtragičtější nehodou lanovky v historii.[1]
Druhou nehodu v roce 1998 způsobil lidský faktor. Americký pilot a posádka letounu Grumman EA-6 Prowler v malé výšce podlétali lanovku vysokou rychlostí a při tom zavadili o nosná lana lanovky a došlo k jejich následnému protržení. Kabiny s pasažéry se pak zřítily do údolí. Při tomto incidentu zahynulo 20 lidí.
Počet obyvatel