Arnika | |
---|---|
![]() | |
Právní forma | spolek |
Účel | Arnika je česká nezisková organizace, která od roku 2001 spojuje lidi usilující o lepší životní prostředí. |
Založeno | 16. října 2001 |
Předseda | Martin Skalský |
Adresa | Seifertova 327/85
Praha 3 130 00 |
IČO | 26543281 |
Další informace | |
Web | https://arnika.org/ |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Arnika je český spolek zaměřený na ochranu životního prostředí.
Arnika vznikla 29. září 2001, kdy ze sdružení Děti Země odešla část členů. Dnes Arnika působí v Praze, další pobočky[1] má anebo měla v Českých Budějovicích, Děčíně, Jihlavě, Ostravě, Vyškově, Mostě, Liberci, Havířově, Zlíně a v Uherském Hradišti. Je zapojena do činnosti několika mezinárodních (např. International Pollutants Elimination Network, International Rivers), evropských (European Rivers Network, European Environmental Bureau, European ECO Forum), ale i českých sítí (Zelený kruh, Klimatická koalice, České fórum pro rozvojovou spolupráci, DEMAS).
Jako své poslání uvádí Arnika ochranu přírody a zdravého prostředí pro budoucí generace doma i ve světě. Ve své práci dlouhodobě prosazuje méně odpadů a nebezpečných látek, živé řeky, pestrou přírodu a právo občanů rozhodovat o životním prostředí.
Jejími hodnotami jsou nezávislost, svoboda a odbornost; odvaha a sounáležitost; ochrana zdraví a životního prostředí, nerůst a udržitelnost; environmentální spravedlnost; čestnost, opravdovost a transparentnost.
Činnost Arniky lze rozdělit do dvou tematických programů:
Do Arniky přešel také Tým Bořena, který vznikl v roce 1979 v Bílině a od roku 1985 stěhoval ohrožené druhy rostlin z předpolí Radovesické výsypky, především ze zrušeného chráněného naleziště Bělák. O zachráněné rostliny dosud pečuje na jejich náhradních lokalitách.[8]
Arnika také vede či vedla řadu projektů v zahraničí ve spolupráci s nevládními organizacemi v různých zemích, konkrétně například v Arménii, Bosně a Hercegovině, Ghaně, Gruzii, Indonésii,[9] Kazachstánu, Bělorusku, Číně, Thajsku či na Ukrajině. Ty jsou často zaměřené na problematiku toxických látek a odpadů,[9][10] ale také na ochranu vodních ekosystémů anebo zapojování veřejnosti do rozhodování o životním prostředí. Arnika se zúčastnila také vyjednávání mezinárodních úmluv o toxických látkách a o jejich prováděcích dokumentech, konkrétně Stockholmské úmluvy, Basilejské úmluvy a Minamatské úmluvy o rtuti.[11][12][13]
Podle výroční zprávy tvořily finanční zdroje Arniky v roce 2021: dotace z Evropské unie (20 %), dotace ze státní správy a samosprávy (36 %), granty od českých nadací (méně, než 1 %), granty od zahraničních nadací (33 %), individuální dárci (10 %), celkem přes 20 milionů Kč.[14]
V rámci kampaně Nespaluj, recykluj se Arnika od roku 2011 snaží upozorňovat veřejnost i Ministerstvo životního prostředí, že v České republice stojí nebo jsou povoleny dostatečné kapacity spaloven odpadů [15][16]. Kampaň se věnuje i cementárně Prachovice[17], ve spolupráci s místním spolkem Herout se jí podařilo zastavit navýšení emisního limitu cementárny pro sumu organických látek [18][19].
Od roku 2005 Arnika sestavuje žebříčky největších znečišťovatelů z dat v Integrovaném registru znečišťování, která zveřejňuje každoročně na podzim Ministerstvo životního prostředí. Díky nim bylo zjištěno, že cementárna Prachovice v roce 2022 vypustila spolu se Spolanou Neratovice největší množství benzenu v České republice [20].
Vedení Arniky tvoří Výkonná rada v čele s předsedou: