Alland | |
---|---|
![]() Obecní dům | |
Poloha | |
Souřadnice | 48°3′30″ s. š., 16°4′50″ v. d. |
Nadmořská výška | 331 m n. m. |
Časové pásmo | SEČ/SELČ |
Stát | ![]() |
Spolková země | Dolní Rakousy |
Okres | Baden |
![]() ![]() Alland | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 68,71 km² |
Počet obyvatel | 2 513 (2010) |
Hustota zalidnění | 36,6 obyv./km² |
Správa | |
Status | městys |
Starosta | Stefan Loidl |
Oficiální web | www |
gemeindeamt | |
Adresa obecního úřadu | Hauptstr 176 2534 Alland |
Telefonní předvolba | 0 22 58 |
PSČ | 2534 |
Označení vozidel | BN |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Alland je městys v okrese Baden v Dolních Rakousích, asi 20 km jihozápadně od Vídně.
Městys Alland leží u horního toku řeky Schwechat, v západní části údolí Helenentalu v Industrieviertelu (Průmyslové čtvrti).
Kotlina kolem Allandu je střediskem rekreační oblasti Vídeňského lesa na "Vídeňské vnější okružní dálnici A21".
Nejvyšším kopcem je Hohe Lindkogel s nadmořskou výškou 834 metrů.
Obce Alland a Raisenmarkt byly v roce 1972 spojeny s "Velkou obcí Alland" a v roce 2002 byly za zemského hejtmana Dr. Erwina Prölla (* 1946) povýšeny na "městys".
Obec "Alland" tvoří katastrální území:
Obec Raisenmarkt tvoří katastrální území:
Městys Alland má výměru 68,67 kilometrů čtverečních a se dvanácti katastrálními územími je největší v okrese Baden.
1000 let starý Alland, venkovský, bohatý na lesy, byl ve 12. století v držení Babenberků a v té době honebním revírem habsburských zemských knížat. Místní jméno se odvozuje od názvu Adelathe nebo adel achte, což znamená "šlechtická držba".
Alland se silně věřícími katolíky byl kolem roku 1850 samostatný a v roce 1972 díky spojením dvanácti vesnic vznikla dnešní obecní struktura. Korunní princ Rudolf (* 1858) zemřel v roce 1889 v Mayerlingu, obecní části Allandu. Byl ve svém oblíbeném letním sídle a zde se léčil převážně ve Vídeňském lese.
Obyvatelé žijí - s výjimkou asi 30 vlastníků - a obecních bytů - výlučně v rodinných domech.
V obci Alland podle sčítání lidu v roce 2005) žije 2385 osob s trvalým pobytem a asi 600 osob s vedlejším bydlištěm, celkově tedy asi 3000 osob v 1000 domácnostech.
Před rokem 1919 bylo v Allandu 229 domácností. Až do roku 1960 stoupal počet domácností na 300, do roku 1980 se počet zvýšil na 653 a v roce 1991 již bylo celkem 852 domácností.
Díky dálničnímu připojení - od sedmdesátých let - přibývá počet obyvatel odchodem z Vídně.
Autem po „Vídeňské vnější okružní dálnici" A21, západní a jižní dálnice (asi 20 minut z Vídně), spolková a zemská silnice ze směru Mödling, Baden, Altenmarkt v Triestingtal a Klausen-Leopoldsdorf.
Autobusové spojení ze všech uvedených měst a zastávek linky Wieselbus.
Zemědělství mělo vždy velký význam a nyní stále více upadá. V roce 1980 bylo tu ještě 105 zemědělských závodů, v roce 1990 už jen 99 a toto číslo dále klesá. Skutečných rolníků je už jen 13, s propagovanými rolníky je jich ještě 76. Rolníci se orientují na koně a jízdu na koních, snaží se zřizovat trasy pro jízdu na koni anebo provozují částečně biologické hospodaření. O prodej zemědělských dvorů je v posledních letech velký význam.
Dlouholetá tradice Babenberků o lesní hospodářství klesá. Poprvé bylo v roce 1396 v dokumentech zaznamenáno, že se Vídeňský les dělil na více lesních úřadů. Kolem roku 1500 bylo lesnictví v oblasti Vídeňského lesa nově organizováno a zůstalo pět „lesních oblastí" rozděleno v Klosterneuburgu, Breitenfurtu, Purkersdorfu, Wiener Neustadtu a Alland. „Lesní úřad Alland" byl zřízen kolem roku 1700 a pracoviště lesní správy sloužilo do roku 1997. Od roku 1997 je lesní úřad zrušený a Allandské spolkové lesy jsou spravovány jen administrativně.
V Allandu jsou tři peněžní ústavy: P.S.K., Volksbank a Raiffeisenkasse. Poštovní spořitelna je v Allandu už od roku 1883, Raiffeisenkasse Alland (od 1991 Raiffeisenkasse Guntramsdorf) je od roku 1894, Volksbank až v roce 1962.
Další pobočka Raiffeisenkasse je v Klausen-Leopoldsdorfu.
V zásadě byla obec Alland dříve směřována na zemědělství a lesnictví. Přesto historické živnosti zmizely, jako sklářská huť, cementárna, vápenka a kováři.
Nejen Alland, ale i Maria Raisenmarkt měl pilu a v Maria Raisenmarkt byla doplňková výroba. Dříve se kutal sádrovec i uhlí, ovšem bez většího úspěchu.
Dnes (2002) je v Allandu 68 malých a středních podniků. Nejvýznamnější jsou:
Kolem roku 1950 bylo v Allandu 19 hostinských živností, dnes je stále ještě "18 restaurací", ze kterých 7 pronajímá pokoje. Nejvýraznější provozovnou je restaurace na odpočívadle vídeňské dálnice A21, která byla otevřena v roce 1991 a těší se velké oblibě na cestě z Německa do Maďarska.
Oblíbené je pohostinství "Kronprinz" Mayerling rodiny Hannerovy. Pan Heinz Hanner byl vyznamenán jako "kuchař roku 1997" od "Gault-Millau". Lokál i hotel se špičkovými službami je vyžadován zahraničními prominenty.
Alland od roku 1972 patří ke kategorii „obcí cizineckého ruchu“. Je zde 11 pronajímatelů pokojů, z toho 2 v soukromém vlastnictví pouze se snídaní a 1 jen o prázdninách v selském stavení. Celkem je pro hosty k dispozici 135 lůžek.
Využití je sezónní, hlavně v létě, využití dvacetiprocentní je poměrně malé. Noční využitelnost městyse je však díky ubytovně válečných obětí v Helenthalu se 108 lůžky a ve františkánské ozdravovně v Mayerlingu. V těchto domovech je využitelnost sotva 50 %.
Statistikami je v Allandu zjištěno na 30 000 přenocování.
Přesto je Allandu navštěvován jednodenními výletníky, motocyklisty a fanoušky historických vozidel, kteří si chtějí využít se svými stroji serpentiny. Pěší turisté zase využijí 12 značených turistických cest.
Zvláštní atraktivitou pro návštěvníky jsou mezinárodně známá kulturní střediska v Mayerlingu a "krápníkové jeskyně" v Buchberku u Allandu.
Důležitost má nyní opět Via Sacra, Svatá cesta, stará poutní cesta do Mariazell. Obce Alland, Altenmarkt an der Triesting, Gaaden, Heiligenkreuz a Kaumberg jsou propojeny "Svatou cestou". Je vydáván kalendář akci a pořádání koncertů.
Před osmi stoletími byl v osadě Alland - podle tradice - postaven dřevěný kostel, který v 11. století byl přestavěn z kamenného zdiva. Současný kostel je třílodní, halový, pozdně gotický, zasvěcený svatému Jiří a svaté Markétě.
Od roku 1726 je v Allandu škola.
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Alland na německé Wikipedii.