Poul Anderson![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/6/67/Poul_anderson.jpg) (1985) ![Modifica el valor a Wikidata](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
|
Naixement | (en) Poul William Anderson ![Modifica el valor a Wikidata](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) 25 novembre 1926 ![Modifica el valor a Wikidata](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) Bristol (Pennsilvània) ![Modifica el valor a Wikidata](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Mort | 31 juliol 2001 (74 anys) Orinda (Califòrnia) ![Modifica el valor a Wikidata](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Causa de mort | Causes naturals (Càncer ) |
---|
|
|
|
|
|
|
Formació | Universitat de Minnesota ![Modifica el valor a Wikidata](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
|
Ocupació | escriptor, autor, novel·lista, escriptor de ciència-ficció ![Modifica el valor a Wikidata](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Activitat | 1948 – |
---|
Gènere | Ciència-ficció ![Modifica el valor a Wikidata](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Influències en | |
---|
Nom de ploma | A. A. Craig, Michael Karageorge, Winston P. Sanders, P. A. Kingsley[1] |
---|
|
Obres destacables |
|
Cònjuge | Karen Kruse Anderson (1953–) ![Modifica el valor a Wikidata](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Fills | Astrid Anderson ![Modifica el valor a Wikidata](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Premis - (2010) Premi Prometheus - Hall of Fame, per l'obra No Truce with Kings (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (2001) Prometheus Award - Special Award (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (2001) Premi Memorial John W. Campbell, per l'obra Genesis (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (2000) Science Fiction and Fantasy Hall of Fame
- (1998) Premi Gran Mestre Memorial Damon Knight
- (1995) Premi Prometheus - Hall of Fame, per l'obra The Star Fox (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (1986) Premi Inkpot
- (1985) Premi Prometheus - Hall of Fame, per l'obra Trader to the Stars (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (1982) Premi Hugo a la millor novel·la curta, per l'obra The Saturn Game (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (1982) Premi Memorial Edward E. Smith
- (1981) Premi Nebula a la millor novel·la curta, per l'obra The Saturn Game (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (1979) Premi Hugo al millor relat, per l'obra Hunter's Moon (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (1974) premi August Derleth, per l'obra Hrolf Kraki's Saga (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (1973) Premi Hugo al millor relat, per l'obra Goat Song (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (1972) Premi Nebula al millor relat, per l'obra Goat Song (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (1972) Premi Hugo a la millor novel·la curta, per l'obra The Queen of Air and Darkness (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (1972) Premi Locus al millor relat curt, per l'obra The Queen of Air and Darkness (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (1971) Premi Nebula al millor relat, per l'obra The Queen of Air and Darkness (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (1969) Premi Hugo al millor relat, per l'obra The Sharing of Flesh (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (1964) Premi Hugo al millor relat curt, per l'obra No Truce with Kings (en)
![Tradueix](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg/10px-Noun_Project_label_icon_1116097_cc_mirror.svg.png) - (1961) Premi Hugo al millor relat curt, per l'obra The Longest Voyage (en)
![Modifica el valor a Wikidata](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
|
![Modifica el valor a Wikidata](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
Poul William Anderson (25 de novembre de 1926 - 31 de juliol de 2001) va ser un escriptor de ciència-ficció. Va començar durant una de les edats d'or del gènere i va continuar escrivint i sent popular durant el segle xxi. Anderson també va escriure obres de fantasia, novel·les històriques, i un gran nombre d'històries curtes. Ha rebut nombrosos premis de literatura, entre ells set Premis Hugo i tres Premis Nebula.
Biografia
Poul Anderson va néixer el 25 de novembre de 1926, a Bristol, Pennsilvània, de pares escandinaus[2]
Poc després del seu naixement, el seu pare, Anton Anderson, enginyer, es va traslladar amb la seva família a Texas, on van viure durant més de deu anys. Després de la mort d'Anton, la seva mare va portar els seus fills a viure a Dinamarca. La família va tornar als Estats Units després de l'esclat de la Segona Guerra Mundial, i va anar a viure en una granja de Minnesota.
Anderson va graduar-se en física per la Universitat de Minnesota el 1948. Encara que llicenciar-se amb honors, Anderson no va fer buscar feina com a físic i va dedicar-se a la literatura. La seva primera història va ser publicada el 1947, quan encara era estudiant a la Universitat de Minnesota. Per pagar els seus estudis, va publicar el seu primer text de Tomorrow's children, el març de 1947 a la revista Astounding. Es va graduar un any després. i va treballar com a escriptor independent.
En els anys següents, es va traslladar a San Francisco, on segueix escrivint històries curtes, ja sigui sol o en col·laboracions, especialment amb Howard Waldrop, Gordon R. Dickson i Karen Kruse. No va ser fins al 1952 que va aparèixer la seva primera novel·la, Vault of the ages (La Cambra dels segles) un llibre per a nens. Brain wave la seva primera novel·la de ciència-ficció, es va publicar dos anys més tard.
Es va casar amb la seva col·lega Karen Kruse el 1953 i el 1954 van tenir una filla, Astrid, que va casar-se amb l'autor de ciència-ficció Greg Bear. Va morir el 31 de juliol de 2001.
Bibliografia
La majoria de les seues novel·les es poden agrupar en sagues, però la seva extensíssima producció en fa difícil la catalogació. El que a continuació s'inclou és una bibliografia destacada proposada per la web ALT64.
Novel·les
- En órbita (1951)
- La onda cerebral (1954)
- La espada rota (1954)
- Sin mundo propio (aka The Long Way Home) (1955)
- Rutas estelares (1956)
- Guerra de alados (1958)
- The Enemy Stars (1959)
- Planeta de mujeres (1959)
- La gran cruzada (1960)
- El crepúsculo del mundo (1961)
- Los corredores del tiempo (1965)
- The Star Fox (1965)
- El mundo de Satán (1969)
- Tau cero (1970)
- The Byworlder (1971)
- The Dancer from Atlantis (1971)
- There Will Be Time (1972)
- The People of the Wind (1973)
- Hrolf Kraki's Saga (1973)
- Tiempo de fuego (1974)
- A Midsummer Tempest (1975)
- Mirkheim (1977)
- El avatar (1978)
- Orion Shall Rise (1983)
- Hoka! (con Gordon R. Dickson, 1983)
- Star Prince Charlie (amb Gordon R. Dickson, 1983)
- No Truce with Kings (1986)
- La nave de un millón de años (1989)
- Inconstant Star (1990)
- Cosecha de estrellas (1993)
- Las estrellas son de fuego (1994)
- Starfarers (1998)
- Genesis (2000)
Antologies
- Guardianes del tiempo (1960)
- Extraños terrícolas (1961)
- Orbita ilimitada (1961)
- Lo mejor de Poul Anderson (1969)
- Los muchos mundos de Poul Anderson (1974)
- El pueblo del aire (1976)
- El último viaje (1976)
- La patrulla del tiempo (1991)
Relats
- Duelo en Syrtis (1951)
- ¡Cuidado, terrestre! (1951)
- El saqueador de estrellas (1952)
- Llámame Joe (1957)
- Eutopía (1967)