![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 6 desembre 1538 ![]() Palerm (Sicília) ![]() |
Mort | 6 gener 1566 ![]() Roma ![]() |
Bisbe de Màntua | |
15 maig 1565 – ← Federico Gonzaga – Gregorio Boldrini → Diòcesi: bisbat de Màntua | |
Arquebisbe catòlic | |
2 març 1562 – 12 gener 1565 ← Taddeo Gaddi – Tommaso Milesio (en) ![]() Diòcesi: arquebisbat de Cosenza-Bisignano | |
Cardenal | |
26 febrer 1561 (Gregorià) – | |
Protonotari apostòlic | |
![]() | |
Dades personals | |
Religió | Església Catòlica ![]() |
Activitat | |
Ocupació | sacerdot catòlic, bisbe catòlic ![]() |
Orde religiós | Orde de Frares Menors ![]() |
Participà en | |
20 desembre 1565 | Conclave de 1565–66 ![]() |
Família | |
Família | Casa de Gonzaga ![]() |
Pares | Ferrante Gonzaga ![]() ![]() ![]() |
Germans | Giovanni Vincenzo Gonzaga, Ippolita Gonzaga (en) ![]() ![]() ![]() ![]() |
Francesco Gonzaga (Palerm, Sicília, llavors al Regne de Nàpols, 6 de desembre de 1538 - Roma, 6 de gener de 1566) va ser un cardenal italià del segle XVI.[1]
Era fill del comte Ferrante Gonzaga de Guastalla, un nebot del cardinal Ercole Gonzaga (1505) i germà del cardenal Giovanni Vincenzo Gonzaga (1578).[1] Altres cardenals de la família són Francesco Gonzaga (1461), Pirro Gonzaga (1527), Scipione Gonzaga (1587), Ferran I Gonzaga (1607) i Vincenzo Gonzaga (1615).
Francesco Gonzaga va ser arxipreste de Guastalla, abat comendatari d'Acquanegra i protonotari apostòlic.
Pius IV el fa cardenal en el Consistori papal del 26 de febrer de 1561.[1] El cardenal Gonzaga va ser legat a Campiglia Marittima. Va ser arquebisbe de Cosenza de 1562 a 1565 i bisbe de Màntua l'any 1565.[2]
El cardenal Gonzaga participa al Conclave de 1565–1566 (elecció de Pius V) i mor durant la celebració del nou papa.