|
|||||
Dades | |||||
---|---|---|---|---|---|
Nom curt | CD&V ![]() | ||||
Tipus | partit polític organització ![]() | ||||
Ideologia política | democràcia cristiana ![]() | ||||
Alineació política | centrisme ![]() | ||||
Història | |||||
Creació | 1968, àrea metropolitana de Brussel·les ![]() | ||||
Localització dels arxius | |||||
Activitat | |||||
Membre de | Partit Popular Europeu Internacional Demòcrata de Centre ![]() | ||||
Membres | 56.746 (2014) ![]() | ||||
Governança corporativa | |||||
Presidència | Sammy Mahdi (2022–) ![]() | ||||
Cambra de Representants de Bèlgica | 12 / 150 | ||||
Senat de Bèlgica | 5 / 60 | ||||
Parlament Flamenc | 19 / 124 | ||||
Parlament de la Regió de Brussel·les-Capital | 1 / 89 | ||||
Parlament Europeu | 2 / 705 | ||||
província de Bèlgica | 40 | ||||
Benelux Parliament (en) ![]() | |||||
Altres | |||||
Color | ![]() | ||||
Lloc web | cdenv.be ![]() | ||||
El Christen-Democratisch en Vlaams, CD&V ("Cristià Democràtic i Flamenc"), és un partit flamenc democristià. Marianne Thyssen n'és l'actual presidenta. A les eleccions federals belgues del 10 de juny de 2007, CD&V i N-VA van formar una aliança de la qual Yves Leterme n'era el candidat per ser president.
El CD&V és d'ideologia cristianodemòcrata i confederalista respecte a les relacions entre Flandes i l'estat belga.
En origen el partit es declarava com demòcrata cristià, però aquesta definició ha estat substituïda pel concepte de bé comú.
El CVP i els socialistes flamencs (SP) van patit greus pèrdues a les eleccions legislatives belgues de 1991 i el Vlaams Blok va tenir un gran increment, i en conseqüència, la formació d'un nou gabinet va ser extremadament difícil. Després que Guy Verhofstadt i Melchior Wathelet fracassessin, Jean-Luc Dehaene (CVP) va formar en 1992 un govern de coalició de democristians i socialdemòcrates, amb la participació del seu partit, els socialistes de Flandes (SP) i de Valònia (PS) i el Partit Social Cristià (PSC),[1] que es va convertir en un dels governs més importants de Bèlgica, perquè va dur a terme substancials reformes socials, constitucionals i fiscals.[2]
En les eleccions legislatives i regionals de 1999, el CD&V pateix un esfondrament polític, a causa de la dolenta gestió de pel cas de l'assassí en sèrie Marc Dutroux i l'enverinament per olis contaminats amb dioxina,[3] el que fa que l'oposició controli pràcticament tots els poders.
El 2001 el partit va canviar el seu nom a Christen-Democratisch en Vlaams, romanent al Partit Popular Europeu. A les eleccions legislatives belgues de 2003 van afeblir encara més la seua posició a nivell federal. A les eleccions regionals belgues de 2004, el CD&V va presentar una llista comuna juntament amb el Nieuw-Vlaamse Alliantie (Formació Nacionalista Flamenca N-VA), i aconsegueix un millor èxit. Torna doncs al poder en la Regió flamenca, en un govern de coalició juntament amb el Partit Socialista (Socialistische Partij Anders, SPA) i els Liberals i Demòcrates Flamencs (Vlaamse Liberalen en Democraten, VLD).
A les eleccions legislatives belgues de 2007 es presentà amb la Nieuw-Vlaamse Alliantie i fou el partit més votat. Yves Leterme aconseguí la presidència del govern però el 22 de setembre de 2008 la coalició de govern amb la N-VA es va desintegrar a conseqüència de dissensions en els debats relatius a la reforma de l'Estat, i a les eleccions de 2010, en solitari només va aconseguir el 17% del vot a Flandes perdent la majoria del vot socialdemòcrata, que va passar a mans del N-VA, que va aconseguir el 28%.[4]
Després de les eleccions legislatives belgues de 2019, en les que el CD&V va perdre molta representació, l'1 d'octubre de 2020 Alexander De Croo de l'Open Vld va assumir el càrrec de primer ministre amb el govern de coalició del seu partit, l'Open Vld amb el MR, els socialistes de Flandes (Endavant) i de Valònia (PS), el CD&V i els ecologistes flamencs i els valons.[5] Joachim Coens va dimitir com a president del partit en maig de 2022 després que una enquesta va anunciar una intenció de vot del 8,7%, un mínim històric per al partit, i va escollir com a nou líder Sammy Mahdi.[6]
Eleccions legislatives belgues | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Any | Lider | Vots | % | +/- | Escons | +/- | Govern |
2014 | cap valor |
cap valor |
|||||
2019 | Wouter Beke | 602.520 | 8,89 / 100 |
▼ 2.72 | 12 / 150 |
▼ 6 | Coalició |
2024 | Sammy Mahdi | 557.392 | 7,98 / 100 |
▼ 0,91 | 11 / 150 |
▼ 1 |
CVP/PSC
CVP
CD&V
![]() |
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Christen-Democratisch en Vlaams |