![]() | ||||
---|---|---|---|---|
Dades | ||||
Tipus | Central nuclear ![]() | |||
Construcció | 1975 ![]() | |||
Característiques | ||||
Estat d'ús | en funcionament ![]() | |||
Localització geogràfica | ||||
Entitat territorial administrativa | Cofrents ![]() | |||
| ||||
Activitat | ||||
Utilització | 14 octubre 1984 ![]() | |||
Propietat de | Iberdrola ![]() | |||
Gestor/operador | Iberdrola ![]() | |||
Potència | 1.064 MW ![]() | |||
La central nuclear de Cofrents és una central nuclear de generació elèctrica del tipus BWR-6 situada en Cofrents (Vall de Cofrents, País Valencià). Va entrar en servei el 14 d'octubre de 1984 amb una potència instal·lada de 992 MWe. Mitjançant millores introduïdes s'ha aconseguit ampliar la potència progressivament, primer fins al 110% (1.092 MWe), i després fins al 111,85% actual, la qual cosa equival a 1.110 MWe, permetent proveir pràcticament tot el consum domèstic de les famílies del País Valencià.[1][2]
La central es troba en el municipi de Cofrents, a uns 2 km al sud-est de la localitat. Està construïda en el marge dret del riu Xúquer, del que pren aigua per la refrigeració. Es troba a 61 km de València en línia recta (100 km per carretera) i a uns 3 km del volcà de Cofrents, que es considera generalment apagat, encara que la seua càmera magmàtica encara segueix alimentant la font del balneari de Hervideros.
El projecte de la central[3] es va iniciar en març de 1973, al contractar-se amb General Electric l'equipament nuclear principal. El 6 de setembre d'aquest any li va ser concedida l'Autorització de Construcció, durant les obres fins a 1982. És propietat d'Iberdrola.
El reactor, del tipus BWR-6-Boiling Water Reactor (reactor d'aigua bullent de 6a generació), utilitza urani lleugerament enriquit, les fissions del qual generen energia en forma de calor. Aquesta calor eleva la temperatura de l'aigua, que s'usa per a refrigeració del nucli dins del circuit primari, alhora que es transforma en vapor que és usat directament en el circuit primari per moure la turbina a la qual està acoblat l'alternador.
La contenció és del tipus MARK-III, en la qual la contenció primària està formada pel pou sec, una piscina de supressió circular i la contenció metàl·lica. La contenció secundària la formen l'edifici auxiliar, l'edifici de combustible i l'edifici del reactor.[4]
És propietat al 100% d'Iberdrola.
La central nuclear de Cofrents té una producció mitjana anual de gairebé 8.900 milions de kWh el que equival, aproximadament, al consum domèstic del País Valencià.
Durant 2010 va generar 9.549 milions de quilowatts funcionant ininterrompudament durant els 365 dies de l'any. Aquesta xifra va suposar gairebé el 5% de la producció nacional i una cobertura de més del 30% de la demanda energètica del País Valencià.[5]
Durant 2011, la central nuclear de Cofrents va generar 7.900 milions de kWh que representen prop del 4,1% de la producció elèctrica nacional (dins del règim ordinari) i el 66% de la producció d'Iberdrola al País Valencià.
Percentualment, la central ha estat en servei en un 83% de la seua capacitat total, operant amb el generador acoblat a la xarxa elèctrica durant 7.564 hores l'any, havent realitzat una parada programada per dur a terme la 18a recàrrega de combustible.[6]
Des de 2001 fins al 10 de març de 2011, la central nuclear de Cofrents ha realitzat 25 parades no programades i ha notificat al Consell de Seguretat Nuclear (CSN) 102 successos de seguretat, tres d'ells de nivell 1 en l'Escala Internacional d'Accidents Nuclears. En els noranta, va registrar-ne tres de nivell 1, que es qualifiquen de 'anomalies'.[7][8][9]
La següent taula recull els 103 successos notificats al CSN classificats en l'INES des del 2007 fins al 2023:[10]
Any | Nivell INES | Total | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | ||
2023 | 8 | – | – | – | – | – | – | – | 8 |
2022 | 8 | – | – | – | – | – | – | – | 8 |
2021 | 5 | 1 | – | – | – | – | – | – | 6 |
2020 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | 1 |
2019 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | 2 |
2018 | 5 | – | – | – | – | – | – | – | 5 |
2017 | 10 | 1 | – | – | – | – | – | – | 11 |
2016 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | 1 |
2015 | 5 | – | – | – | – | – | – | – | 5 |
2014 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | 2 |
2013 | 8 | – | – | – | – | – | – | – | 8 |
2012 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | 4 |
2011 | 10 | – | – | – | – | – | – | – | 10 |
2010 | 6 | 1 | – | – | – | – | – | – | 7 |
2009 | 6 | – | – | – | – | – | – | – | 6 |
2008 | 9 | – | – | – | – | – | – | – | 9 |
2007 | 10 | – | – | – | – | – | – | – | 10 |
En 2002 va sofrir dos successos notificables consecutius durant la parada de recàrrega.[11]
El 21 de setembre de 2005 es va comprovar que durant almenys 2 hores, en produir-se una petita pèrdua d'una mànega en els treballs de condicionament de l'evaporador de detergents, dins de l'edifici de Residus de la Central, es va mesurar una taxa de dosi de 0,03 mSv/h en una zona classificada com a controlada (límit 0,025 mSv/h). El succés no va tenir cap incidència en els treballadors ni en el medi ambient.[8][12][13]
A partir del 3 de novembre de 2006 va entrar en vigor la Instrucció IS-10 del Consell de Seguretat Nuclear, per la qual s'estableixen els criteris de notificació de successos al Consell per part de les centrals nuclears.
L'any 2006 el titular va notificar deu successos, tots ells van ser classificats com a nivell 0 en l'Escala Internacional d'Accidents Nuclears (INES).[14]
L'any 2007 es van notificar al CSN 15 successos. Tots ells van ser classificats com a nivell 0 en l'Escala Internacional d'Accidents Nuclears (INES).[15]
L'any 2008 el titular va notificar 11 successos. Tots ells van ser classificats com a nivell 0 en la INES.[16]
L'any 2009 es van notificar al CSN vuit successos. Tots ells van ser classificats com a nivell 0 (INES) amb excepció de la caiguda del sub-element combustible en la piscina d'emmagatzematge de combustible gastat, ocorregut el 22 de setembre de 2009, que va ser classificat com a nivell 1.[17]
![]() |
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Central nuclear de Cofrents |