Položaj rozida u suvremenoj klasifikaciji angiospermi Klasifikacija APG III (2009) ili filogenetske klasifikacije je treća verzija botaničke klasifikacije cvjetnica koju utvrđuje međunarodna Angiosperm Phyilogeny Group. To je najvažnija botanička klasifikacija danas, koja počiva na promjenjenom APG II sistemu klasifikacije (2003.) i dopunama filogenetske klasifikacije APG IV (2016.).
Ime rozidbazira na nazivu "Rosidae", što obično podrazumijeva podrazred. U 1967., Armen Takhtajan je pokazao da je za njih ispravniji naziv grupa biljaka koju je 1830. opisao Friedrich Gottlieb Bartling.[8] vaj kladus je kasnije preimenovan i "Rosidae" i ima različitte oznake, ovisno o kriterijima različitih autora. Ime "rozide" je neformalno i nema nikakav taksonomski rang, kao imena koja je autorizirao ICBN. Rozide su monofiletska grana koja je dokzana na bazi molekulskogenetičkih, odnosno filogenetičkih analiza.
Danas su u upotrebi najmanje tri definicije. Neki autori, u rozide uključuju redoveSaxifragales i Vitales.[9] Drugi isključuju oba ova reda.[10] U ovom članku, za opsivanje se koristi klasifijacija APG II sistema, koja uključuje Vitales, ali isključuje Saxifragales.
Filogenija rozida je prikazana u nastavku je prilagođen po Wangu i koautorima (2009), sa imenima iz Angiosperm Filogenija Website. Ovo filogenetsko stablo je promijenjen nakon objavljivanja genomaFragaria vesca i Eucalyptus grandis genoma papire. Fabidae su premještene iz Malpighiales, ali tačan položaj u porodice Malvidae je još uvijek nepoznat.
^Campbell N. A.; et al. (2008). Biology. 8th Ed. Person International Edition, San Francisco. ISBN978-0-321-53616-7. Eksplicitna upotreba et al. u: |author= (pomoć)
^Sofradžija A., Šoljan D., Hadžiselimović R. (2004). Biologija 1. Svjetlost, Sarajevo. ISBN9958-10-686-8.CS1 održavanje: više imena: authors list (link)
^Hengchang Wang, Michael J. Moore, Pamela S. Soltis, Charles D. Bell, Samuel F. Brockington, Roolse Alexandre, Charles C. Davis, Maribeth Latvis, Steven R. Manchester, and Douglas E. Soltis (10 Mar 2009), "Rosid radiation and the rapid rise of angiosperm-dominated forests", Proceedings of the National Academy of Sciences, 106 (10): 3853–3858, Bibcode:2009PNAS..106.3853W, doi:10.1073/pnas.0813376106, PMC2644257, PMID19223592CS1 održavanje: više imena: authors list (link)
^Robert W. Scotland and Alexandra H. Wortley (2003), "How many species of seed plants are there?", Taxon, 52 (1): 101–104, doi:10.2307/3647306, JSTOR3647306
^Douglas E. Soltis, Pamela S. Soltis, Peter K. Endress, and Mark W. Chase (2005), Phylogeny and Evolution of the Angiosperms, Sunderland, MA, USA: Sinauer, ISBN978-0-87893-817-9CS1 održavanje: više imena: authors list (link)
^Davies, T.J., Barraclough, T.G., Chase, M.W., Soltis, P.S., Soltis, D.E., and Savolainen, V. (2004), "Darwin's abominable mystery: Insights from a supertree of the angiosperms", Proceedings of the National Academy of Sciences, 101 (7): 1904–1909, Bibcode:2004PNAS..101.1904D, doi:10.1073/pnas.0308127100, PMC357025, PMID14766971CS1 održavanje: više imena: authors list (link)
^Susana Magallón and Amanda Castillo (2009), "Angiosperm diversification through time", American Journal of Botany, 96 (1): 349–365, doi:10.3732/ajb.0800060, PMID21628193