Sterna a zo ur genad e rummatadur an evned, krouet e 1758 gant an naturour svedat Carl von Linné (1707-1778).
Spesadoù hag an isspesadoù anezhe
Trizek spesad a ya d'ober ar genad :
- Sterna acuticauda,
- Sterna aurantia,
- ar skravig Dougall (Sterna dougallii)
- S. d. arideensis, S. d. bangsi, S. d. dougallii, S. d. gracilis ha S. d. korustes,
- ar skravig Forster (Sterna forsteri),
- Sterna hirundinacea,
- ar skravig boutin (Sterna hirundo)
- S. h. hirundo, S. h. longipennis, S. h. minussensis ha S. h. tibetana,
- skravig an Hanternoz (Sterna paradisaea),
- Sterna repressa,
- Sterna striata,
- Sterna sumatrana
- S. s. mathewsi ha S. s. sumatrana,
- Sterna trudeaui,
- ar skravig Kergelenn (Sterna virgata)
- S. v. mercuri ha S. v. virgata,
- Sterna vittata
- S. v. bethunei, S. v. gaini, S. v. georgiae, S. v. sanctipauli, S. v. tristanensis ha S. v. vittata.