Vapenbrott är en sammanfattande beteckning på ägande eller innehav av vapen utan tillstånd.
Enligt svensk lag är det straffbart enligt 9 kap 1 § vapenlagen att inneha skjutvapen utan tillstånd eller överlåta eller låna ut ett skjutvapen till någon som inte har rätt att inneha vapnet.[1]
Påföljden för vapenbrott är fängelse i högst tre år.[2] Om brottet är grovt döms för grovt vapenbrott till fängelse i lägst två år och högst fem år.[3] Är brottet att anse som synnerligen grovt döms för synnerligen grovt vapenbrott till fängelse i lägst fyra år och högst sex år.[4] Om gärningen har begåtts av oaktsamhet eller om brottet är ringa, döms till böter eller fängelse i högst sex månader.[5]
Enligt vapenlagen definieras skjutvapen som vapen med vilka kulor, hagel, harpuner eller andra projektiler kan skjutas ut med hjälp av krutladdningar, kolsyreladdningar, komprimerad luft eller andra liknande utskjutningsmedel.[6] Med skjutvapen jämställs
Som skjutvapen räknas inte
En polismyndighets beslut enligt vapenlagen får överklagas hos allmän förvaltningsrätt. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. En polismyndighets eller en domstols beslut skall gälla omedelbart, om inte annat förordnas.[9]
Under 2017 anmäldes 16 519 vapenbrott (brott mot knivlagen inkluderat). Mörkertalet är dock stort och många vapenbrott ertappas i samband med polisens ingripande vid andra typer av brott som t.ex. misshandel och rån.
År | Antal |
---|---|
2017 | 16 519 |
2016 | 15 475 |
2015 | 15 475 |
2014 | 13 665 |
2013 | 12 138 |
2012 | 12 488 |
2011 | 13 409 |
2010 | 13 524 |
2009 | 12 937 |
2008 | 13 420 |
2007 | 13 651 |
2017 ändrade EU det så kallade vapendirektivet, en tvingande EU-lag. Samtliga medlemsländer ålades att införa vissa krav i lagstiftningen för tillåtna civila vapen. I maj 2022 begärde EU-kommissionen att EU-domstolen att Sverige skulle förpliktas att betala ekonomiska sanktioner för brott mot EU-fördraget genom landets underlåtenhet att i tid införliva ändringarna i nationell lagstiftning. EU-domstolen utfärdade i november 2023 en bot på motsvarande cirka 100 miljoner kronor för att Sverige inte införlivat det ändrade vapendirektivet från 2017 i nationell lagstiftning i tid, vilket av EU-domstolen betraktades som ett allvarligt fördragsbrott.[14]