Lerdals socken Socken | |
![]() | |
Land | Sverige |
---|---|
Landskap | Dalsland |
Härad | Valbo härad |
Kommun | Färgelanda kommun |
Bildad | medeltiden |
Area | 53 kvadratkilometer |
Upphov till | Lerdals landskommun Lerdals församling |
Motsvarar | Lerdals distrikt |
Tingslag | Nordals, Sundals och Valbo tingslag (–) Valbo tingslag (–) |
Karta | |
Lerdals sockens läge i Västra Götalands län. | |
Koordinater | 58°45′30″N 11°53′39″Ö / 58.75833333°N 11.89416667°Ö |
Koder, länkar | |
Sockenkod | 1721 |
Namn (ISOF) | lista |
Kulturnav | länk |
Hembygds- portalen | Lerdals distrikt |
Redigera Wikidata |
Lerdals socken i Dalsland ingick i Valbo härad, ingår sedan 1974 i Färgelanda kommun och motsvarar från 2016 Lerdals distrikt.
Socknens areal är 53,02 kvadratkilometer varav 52,69 land.[1] År 2000 fanns här 206 invånare.[2] Sockenkyrkan Lerdals kyrka ligger i socknen.
Socknen har medeltida ursprung.
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lerdals församling och för de borgerliga frågorna bildades Lerdals landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Högsäters landskommun som 1974 uppgick i Färgelanda kommun.[2] Församlingen uppgick 2010 i Rännelanda-Lerdals församling.[3]
1 januari 2016 inrättades distriktet Lerdal, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.
Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Valbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente och Vedbo kompani.[4]
Lerdals socken ligger söder om Ed kring Lerdalsälven. Socknen har odlingsbygd vid ån och är i övrigt en kuperad skogsbygd.[5][1][6]
En boplats och en hällkista från stenåldern har påträffats. Från järnåldern finns ett gravfält, stensättningar och en fornborg.[5][7][8][6]
Namnet skrevs 1531 Lerdall och kommer från Lerdalsån som i sin förled innehåller lera.[9]
Befolkningsutvecklingen i Lerdals socken 1750–1990 | ||||
---|---|---|---|---|
År | Folkmängd | |||
1750 | 539 | |||
1760 | 585 | |||
1769 | 592 | |||
1780 | 601 | |||
1790 | 573 | |||
1810 | 540 | |||
1820 | 670 | |||
1830 | 806 | |||
1840 | 891 | |||
1850 | 1 033 | |||
1860 | 1 131 | |||
1870 | 1 267 | |||
1880 | 1 255 | |||
1890 | 1 121 | |||
1900 | 1 058 | |||
1910 | 950 | |||
1920 | 780 | |||
1930 | 666 | |||
1940 | 562 | |||
1950 | 491 | |||
1960 | 380 | |||
1970 | 248 | |||
1980 | 201 | |||
1990 | 206 | |||
Anm: Källor: Umeå universitet - Tabellverket 1749-1859, Demografiska databasen, CEDAR, Umeå universitet |
|