Wizz Air | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
![]() | |||
IATA: W6 – ICAO: WZZ | |||
Callsign | WIZZAIR | ||
Grunnlagt | 2003 | ||
Hovedflyplasser | Budapest Liszt Ferenc internasjonale lufthavn, Katowice Internasjonale Lufthavn, Frédéric Chopin lufthavn Warszawa-Okęcie, Gdańsk Lech Wałęsa lufthavn, Henryk Wieniawski lufthavn Poznań-Ławica, Sofia lufthavn, Oslo lufthavn (Gardermoen), Sandefjord Lufthavn, Bergen Lufthavn | ||
Flyflåte | Airbus A320, Airbus A321 | ||
Antall fly | 179 (2023) [1] | ||
Destinasjoner | 194 (2023) [1] | ||
Hovedkontor | Budapest, Ungarn | ||
Omsetning | 2 550 000 000 euro (2018)[2] | ||
Ansatte | omtrent 7 300[3] (2023) | ||
Nøkkelpersoner | József Váradi (CEO) Diederik Pen (COO) | ||
Nettside | http://www.wizzair.com |
Wizz Air, formelt (ungarsk): Wizz Air Hungary Légiközlekedési Kft, er et ungarsk lavprisflyselskap med hovedkontor på eiendommen til Budapest Liszt Ferenc internasjonale lufthavn i Budapest. Flyselskapet bruker vanligvis sekundære flyplasser som betjener mange byer i Europa og Midtøsten. Det har den største flyflåte av alle de ungarske flyselskapene.
Flyselskapet ble etablert i september 2003. Den ledende investoren er Indigo Partners, et privat amerikansk firma som spesialiserer seg på flytransportinvesteringer. Den første flyturen ble gjort fra Katowice den 19. mai 2004, 19 dager etter at Polen og Ungarn kom inn i EU. Flyselskapet transporterte 250.000 passasjerer i sine første tre og en halv måned, og nesten 1,4 millioner passasjerer i første driftsår. I 2007 fraktet Wizz Air 2,9 millioner passasjerer på sine polske ruter.
Flyselskapets administrerende direktør og styreleder er József Váradi, tidligere administrerende direktør i Malév Hungarian Airlines. Selskapet er registrert i Pest fylke (Ungarn) med tilhørende drifts datterselskaper i Polen, Ungarn og Bulgaria. Wizz Air Bulgaria ble etablert i september 2005 men av operasjonelle grunner ble Wizz Air Bulgaria fusjonert med sin forelder Wizz Air Hungary i 2011. Alle flygninger opererer nå under Wizz Air Hungary.
I 2011 fraktet Wizz Air 11 millioner passasjerer (15% mer enn i 2010), inkludert 4,2 millioner passasjerer på polske ruter (kun 2% mer enn i 2010). I de senere årene Wizz Air sluttet å utvikle sitt nettverk av forbindelser fra Polen og åpnet nye baser flere land. I tillegg til basene i Ungarn (Budapest og Debrecen) og Polen (Gdańsk, Wrocław, Katowice, Kraków, Poznań og Warszawa-Chopin) har selskapet baser i Bulgaria (Sofia og Varna), Nord-Makedonia (Skopje), Romania (București, Cluj-Napoca, Craiova, Iași, Sibiu, Timișoara, Bacău og Suceava), Latvia (Riga), Litauen (Vilnius), Serbia (Beograd), Bosnia-Hercegovina (Tuzla), Storbritannia (London Luton), Østerrike (Wien), Tyskland (Dortmund), Italia (Malpensa lufthavn), Kypros (Larnaka), Moldova (Chișinău), Georgia (Kutaisi), Ukraina (Kiev Zhulian og Lviv), Russland (St. Petersburg) og De forente arabiske emirater (Abu Dhabi). Imidlertid er Polen fortsatt det største kapitalmarkedet for Wizz Air.
I Norge har selskapet ruter fra Kristiansand, Sandefjord, Oslo, Stavanger, Bergen, Trondheim, Ålesund, Haugesund, Molde, Tromsø og Bodø.
Selskapet er kjent i hele Europa for sin elendige kundeservice[4] og har også gjort seg bemerket med sin manglende respekt for avgjørelser i Transportklagenemnda[5]. Ratingen på TrustPilot er for tiden på 1,3.[6]
Wizz Air har sitt hovedkvarter i bygg 221 på Budapest Liszt Ferenc internasjonale lufthavn i Budapest. Wizz Air undertegnet leieavtale i oktober 2010 og flyttet dit i juni 2011. Flyselskapet har mer enn 2000 kvadratmeter med plass i et kontorbygg pusset opp etter flyselskapets ankomst. Anlegget, med åpne kontorlandskap, huser ca. 150 ansatte. Tidligere var hovedkontoret i Airport Business Park C2 i Vecsés, nær flyplassen.
Wizz Air rapporterte rekordresultat i 2012,[7] overskudd I 2013 og rekordresultat I 2014.[8] Wizz Air har den nest laveste cask (kostnad per tilgjengelig sete km) blant europeiske flyselskaper.[8] 25. februar 2015 startet Wizz Air handel på London Stock Exchange.[9]
Utdypende artikkel: Wizz Air-destinasjoner
Wizz Air foretrekker å lande på mindre eller sekundære flyplasser for å redusere kostnader og avgifter.
Wizz Air startet nye tjenester mellom Katowice og London Gatwick i 2008. Sommeren 2008 startet Wizz Air tjenester fra Katowice og Budapest til Girona, samt en ny ukentlig tjeneste til Girona fra Gdańsk. Andre sommer tjenester fra Budapest er Heraklion, Korfu, Burgas og Varna, fra Katowice til Kreta-Heraklion og Burgas, Warszawa til Korfu og Burgas. De har også restartet tre ganger ukentlig tjeneste fra London Luton til Burgas.
I februar 2012 annonserte Wizz Air, at de ville starte flyvninger fra Debrecen International Airport til London, startet den 18. juni 2012.
Den 11. april 2013 kunngjorde Wizzair, at de ville starte flyvninger fra Budapest til Baku Heydar Aliyev International Airport fra 17. juni 2013 Det ble lengst øst for Wizzair destinasjoner. Flyselskapet vil presse videre østover igjen fra slutten av oktober 2013 når den er satt til å bli en av de første flyselskapene å operere fra Dubai World Central Airport.
Wizz Air flåte består av følgende fly med en gjennomsnittsalder flåte alder på 4 år (pr. juli 2018)
Flytype | Totalt | Ordre | Passasjerer | Bemerkninger |
---|---|---|---|---|
Airbus A320-200 | 72 | 72 | 180 | |
Airbus | — | 72 | TBA | |
Airbus A321-200 | 32 | 40 | 230 | Leveres fra 2015 |
Airbus A321neo | — | 184[12] | 239 | Kun trivialiteter gjenstår før bestillingen er godkjent, når den er avtalt vil den bli den største enkeltordren for Airbus A321. Leveres fra 2022-2026. |
Total | 104 | 368 |
Wizz Airs konsernsjef, Jozsef Varadi, varslet på en pressekonferanse 6. oktober 2020 at selskapet vil etablere seg i Norge, og fra 5. november 2020 startet selskapet med tre inneniksruter: Oslo-Bergen, Trondheim-Oslo og Oslo-Tromsø.[13]
I slutten av mai 2021 bekreftet Wizz Air at de vil slutte med innenriksreiser i Norge fra og med 14. juni samme år, men vil forsette med utenriksreiser til og fra Norge.[14]
Wizz Airs konsernsjef, Jozsef Varadi uttalte på en pressekonferanse 6. oktober 2020 at de «er et flyselskap uten fagforeninger». I et intervju med Dagens Næringsliv kalte Varadi fagforeninger for «barnslige».[15][16]
Arbeids- og sosialminister Henrik Asheim mente at Váradis uttalelser vitnet om en manglende forståelse av arbeidslivet i Norge.
Finanspolitisk talsperson for Arbeiderpartiet Hadia Tajik mente at Váradis uttalelse var umoderne og arbeidstagerfiendtlig. Og viste en komplett mangel på forståelse for Norges suksesshistorie og arbeidslivsmodellen.[17]
Statsminister Erna Solberg uttalte at hun støttet boikotten som fagforforbundene Industri Energi og NITO oppfordret til, og gjorde det klart at Wizz Air ikke kan nekte ansatte å organisere seg.[18][19] YS, Lederne og Norsk Sykepleierforening har også uttalt seg kritisk til at selskapet ikke vil inngå tariffavtaler med fagforeninger.[20] Uken etterpå fulgte Finansforbundet etter.[21] Arbeidsmandsforbundet skrev på sine nettsider i oktober at de også boikotter Wizz Air.[22]
5. november 2020 gjennomførte Pilotforbundet demonstrasjoner på Gardermoen, Bodø lufthavn, Flesland, Sola og Værnes mot Wizz Airs oppstart i Norge, og uttalte at selskapet hindrer folk i å fagorganisere seg og at de driver med sosial dumping. Pilotforbundet har også bedt politiet engasjere seg i selskapets oppstart i Norge.[23][24]
Politiets Fellesforbund kom med en uttalelse i november 2020 der de skrev at de "i sin drift ikke benytte flyselskaper som aktivt og tydelig tilkjennegir holdninger som er i strid med den nordiske modellen og det organiserte arbeidslivet som grunnlag for utvikling.".[25]
Bergen kommune[26], Nordland Fylkeskommune[27] og Statsnett har uttalt at de ikke kommer til å bruke selskapet.
Odfjell Drilling boikotter Wizz Air på oppfordring fra bedriftens lokale klubb.[28]
21. desember 2020 sendte Wizz Air ut søksmålvarsel til Agder fylkeskommune, Møre og Romsdal fylkeskommune, Bergen kommune, Viken fylkeskommune, Stord kommune, Oslo kommune og Statnett for deres oppfordringer til boikott av selskapet. Wizz Air vil trekke søksmålet om aktørene reverserer «sin ulovlige boikott» innen fristen på tre uker. [29][30]
I februar 2021 ble Agder fylkeskommune stevnet av Wizz Air for det de mener er et ulovlig boikott-vedtak.[31]
I oktober 2021 avviste Agder tingrett søksmålet mot Agder fylkeskommune og flyselskapet måtte betale fylkeskommunens saksomkostninger.[32]