Lorentz Johannsen | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 14. sep. 1769[1][1]![]() Lyksborg | ||
Død | 27. apr. 1837[2][1][1]![]() Trondhjem | ||
Beskjeftigelse | Handelsmann, politiker, konsul, banksjef ![]() | ||
Nasjonalitet | Norge Danmark | ||
Stortingsrepresentant | |||
1818–1823 | |||
Valgkrets | Trondhjem |
Lorentz Johannsen (født 14. september 1769 i Lyksborg i Slesvig, død 27. april 1837 i Trondhjem) var en norsk kjøpmann, konsul, bankadministrator og politiker, som var stortingsmann for Trondhjem 1818–1823.
Han vokste opp i Slesvig, som den gangen var i personalunion med Danmark, som sønn av bonde Johann Petersen og Sophie Maria Lorentzdatter. I likhet med mange andre sønderjyder på 1600-, 1700- og 1800-tallet kom han til Trondhjem for å drive handel. Handelspatrisiatet i Søgaden var dominert av sønderjyske familier. Da Johannsen kom til byen, ble han således ansatt hos en annen sønderjyde, Hans Carl Knudtzon.[3] Hans handelshus, Hans Knudtzon & Co., var et av byens ledende handelshus med en rekke handelsskip, eierinteresser i kobberverk og industri, eksport av fisk, kobber og trelast til utlandet, og import av korn, salt og annet.[4] Johannsen giftet seg i 1801 med Knudtzons datter, Magdalena Boletta, men hun døde to år senere.[5][6] I 1804 giftet han seg på nytt med hennes søster, Sarah Marie Knudtzon.[7] Begge ekteskapene var barnløse.[3]
Lorentz Johannsen fikk borgerbrev som kjøpmann i 1804 og ble tatt opp med medeier i svigerfarens handelshus i 1805. Da svigerfaren døde i 1823, ble Johannsen firmaets sjef. Johannsen var britisk og nederlandsk visekonsul i Trondhjem.[3]
Johannsens ettermæle er særlig knyttet til hans innsats for det norske bank- og pengevesenet før og etter 1814. Han deltok på bankmøtet i 1813/1814. Han var fra 1821 medlem av representantskapet i Norges Bank, som på den tiden hadde sitt hovedkontor i Trondhjem. Han ivret for å etablere Trondhjems Børs, noe som ble virkelighet i 1819, og satt i børs- og handelskomiteen 1819–1820 og 1823–1824.[3][8] Lorentz Johannsen og Jacob Roll var de viktigste fødselshjelperne til Trondhjems Sparebank, som ble etablert i 1823, og Johannsen var medlem av bankens direksjon (styre) frem til sin død.[3][9][10]
I årene 1817–1819 var Johannsen «de eligerte menn» i Trondhjem, en borgerrepresentasjon som bestod nesten utelukkende av grossistene i Søgaden, og som blant annet hadde i oppgave å anvise byens utgifter.[3] Johannsen var stortingsmann for Trondhjem 1818–1823 og satt i budsjett- og desisjonskomiteen. Han «deltok i forberedelsene av de store finanssakene som måtte gjennomføres etter at Norge ble selvstendig, blant annet avviklingen av låne- og diskontokassen, det økonomiske oppgjøret med Danmark, statslånet av 1822 og bevilgninger til oppføringen av Det kongelige slott».[3] Han var også varamann til Stortinget 1827–1832, men behøvde ikke å møte.[3]
Smaalenenes Amt | ||
---|---|---|
Akershus Amt |
| |
Hedemarkens Amt | ||
Christians Amt |
| |
Buskeruds Amt |
| |
Jarlsberg Grevskab |
| |
Laurvig Grevskab | ||
Bratsberg Amt |
| |
Nedenæs og Raabygdelagets Amt | ||
Lister og Mandals Amt |
| |
Stavanger Amt | ||
Søndre Bergenhus Amt |
| |
Nordre Bergenhus Amt |
| |
Romsdals Amt |
| |
Søndre Trondhjems Amt |
| |
Nordre Trondhjems Amt | ||
Nordlands Amt | ||
Finmarkens Amt | ||
Frederikshald | ||
Frederiksstad |
| |
Moss |
| |
Christiania | ||
Drammen |
| |
Kongsberg |
| |
Tønsberg og Holmestrand | ||
Laurvig og Sandefjord | ||
Skien og Porsgrund | ||
Kragerø og Øster-Risør |
| |
Arendal |
| |
Christianssand |
| |
Stavanger | ||
Bergen | ||
Christianssund og Molde | ||
Trondhjem |