Gunnerius Larsen | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 28. juli 1838[1]![]() Verdal kommune | ||
Død | 10. mai 1912[1]![]() Levanger[1] | ||
Beskjeftigelse | Lærer, klokker, politiker ![]() | ||
Embete | |||
Parti | Venstre | ||
Nasjonalitet | Norge |
Gunnerius Larsen (født 1838 i Verdal, død 1912 i Levanger) var lærer, klokker, gårdbruker og ordfører i Snåsa i to valgperioder 1884–1887.[2][3] I alt var han medlem av kommunestyret i 28 år, og varaordfører 1888–1901.[2]
Han gikk på Klæbu seminar 1856–1858, og fikk beste karakter der. Han var huslærer 1858–60, lærer og kirkesanger i Ekne 1860–62 og lærer i Trondheim 1862–69.[2][3] Han arbeidet som lærer ved Vinje skole i Snåsa fra 1869 til 1905.[2] Han arbeidet som kirkesanger/klokker i Snåsa i den samme perioden.[4] I ettermælet hans som lærer heter det at han var myndig og streng og «hardhendt med barna».[2][4] I et upublisert manus fra 1926 skrev lærerkollegaen og lokalhistorikeren Hans Skar at Larsen i eldre år hadde mistet interessen for elevene og lærerjobben og «vilde sløse bort tiden med alt annet en skolearbeid.»[5]
Ved siden av skolen og kommunepolitikken var han med på å stifte Snåsa meieri i 1885 og Snåsa handelsforening i 1878. Han var den første formannen i handelforeningen fra 1878 til 1882,[6][7] og var også formann i Snåsa skytterlag 1877–80 og 1883–84, og i kretsskytterlaget for Midtbygda 1888–91.[2][4][8]
Larsen var aktiv i partiet Venstre, men i hans tid i kommunepolitikken var det personvalg med én liste i Snåsa (forholdstallsvalg med flere lister ble først innført i 1910), så han representerte ikke Venstre i kommunestyret.[2]
Han bodde på klokkergården Forberg.[3] Han og kona Louise hadde 11 barn; ekteparet bosatte seg i Levanger da han ble pensjonist, men er likevel begravet på Snåsa.[3][9] Av de 11 barna utvandret 9 til Amerika, mens to ble igjen i Norge. Den yngste av barna, Ragna Larsen, ble i 1896 den første formannen i Snåsa ungdomslag.[10]