E.M. Forster | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | Edward Morgan Forster 1. jan. 1879[1][2][3][4] ![]() London | ||
Død | 7. juni 1970[1][2][3][4]![]() Coventry | ||
Beskjeftigelse | Skribent,[5] romanforfatter,[6] manusforfatter, litteraturkritiker, biograf, science fiction-forfatter, librettist, essayist[6] | ||
Utdannet ved | Tonbridge School King's College (1897–1901) (studieretning: klassisk)[7] | ||
Far | Edward Morgan Llewellyn Forster[8][9] | ||
Mor | Alice Clara Whichelo[8] | ||
Nasjonalitet | Storbritannia Det forente kongerike Storbritannia og Irland (–1927) (avslutningsårsak: Royal and Parliamentary Titles Act 1927) | ||
Gravlagt | Canley Garden Cemetery and Crematorium[10] | ||
Språk | Engelsk[11][12] | ||
Medlem av | American Academy of Arts and Sciences Bayerische Akademie der Schönen Künste | ||
Utmerkelser | James Tait Black Memorial Prize (1924) Prometheus Award - Hall of Fame Benson Medal (1937) Æresdoktor Leiden universitet (1954)[13] | ||
Periode | Bloomsbury-gruppen | ||
Sjanger | Realisme | ||
Debuterte | 1901 | ||
Aktive år | 1901– | ||
Viktige verk | Howards End, Et rom med utsikt, Maurice, Where Angels Fear to Tread, The Longest Journey, En reise til India | ||
IMDb | IMDb | ||
Signatur | |||
![]() | |||
Edward Morgan Forster (1879–1970) var en britisk romanforfatter, novellist, essayist og librettist.
Av romanene Forster fikk utgitt i sin levetid er de mest kjente Et rom med utsikt (1908), Tilbake til Howards End (1910) og En reise til India (1924). Forsters romaner utmerker seg med ironisk brodd og velutviklede plots. Tematisk kretser de om klasseforskjeller og hykleri i Storbritannia tidlig på 1900-tallet.
Han ble nominert til Nobelprisen i litteratur nitten ganger, fordelt på fjorten ulike år.[14]
Forster var den eneste sønnen til arkitekten Edward Morgan Llewellyn Forster og Alice Clara Whichelo. Faren døde i 1880, og Forster ble store deler av livet dominert av moren og kvinnelige slektninger. I ung alder arvet han en formue som var tilstrekkelig stor til at han ble økonomisk uavhengig.
På Tonbridge School led Forster alvorlig under klassekameratenes mobbing. Fra 1897 til 1901 studerte han ved University of Cambridges King’s College der han ble medlem av den elitepregede diskusjonsgruppa Cambridge Apostles. Senere gikk enkelte av medlemmene, eksempelvis Roger Fry, John Maynard Keynes, Lytton Strachey og Leonard Woolf, inn i en krets innflytelsesrike britiske forfattere og intellektuelle som gikk under navnet Bloomsbury Group. Forster var tidvis med i gruppa i 1920- og 1930-årene.
Etter at han var uteksaminert, begav Forster og moren seg ut på en utstrakt reise til Italia og Hellas. Vel tilbake i England igjen skrev han essays og noveller for det liberale tidsskriftet Independent Review. I 1905 kom den første romanen, Where Angels Fear To Tread. De påfølgende årene holdt han forelesninger over italiensk kunst og historie ved Cambridge Local Lectures Board. Romanene The Longest Journey kom i 1907, etterfulgt av Et rom med utsikt (1908) som delvis trekker på Forsters minner og observasjoner fra hans lange reise til Italia.
I romanen Tilbake til Howards End (1910) behandlet Forster temaer som penger, samfunn og kultur. Neste prosjekt var romanen Maurice, der han tok for seg det tabubelagte temaet homoseksualitet. Han skrev boka i årene 1913/1914 og reviderte den flere ganger, men den ble først utgitt posthumt i 1971. I Forsters levetid var det ikke offentlig kjent at han var homofil, og boka var kontroversiell da den ble utgitt.
I årene 1912/1913 var Forster i India og arbeidet deretter for National Gallery i London. Han skrev på denne tida noveller som han gav ut i The Celestial Omnibus (1914). Etter utbruddet av første verdenskrig gikk han som militærnekter inn i britisk Røde Kors og tjenestegjorde i Alexandria i Egypt. I 1921 vendte han tilbake til India for å arbeide som privatsekretær for Tukojirao III, maharajaen av Dewas. Forsters siste roman, mesterverket En reise til India (1924), er en skildring av India under britisk kolonistyre.
I årene etter skrev Forster to biografier, Goldsworthy Lowes Dickenson (1934) og Marianne Thornton (1956). Essaysamlingene Abinger Harvest og Two Cheers for Democracy kom ut i 1936 og 1951, og i 1953 kom The Hill of Devi, en kommentert beretning om hans observasjoner i India i årene 1912–1913 og i 1921. Novellesamlingen The Life to Come består hovedsakelig av homoseksuell tematikk og ble utgitt posthumt i 1972.
Forster skrev kritikk og essays for en lang rekke magasiner og var medlem av PEN. I 1934 ble han den første presidenten i National Council for Civil Liberties og i 1945 æresmedlem av King's College, der han bodde fram til sin død.
Som overbevist demokrat avviste Forster i 1949 å la seg slå til ridder. I 1953 ble han utnevnt til Companion of Honour, i 1958 ble han valgt inn i American Academy of Arts and Sciences og i 1969 aksepterte han Order of Merit.
Forsters første roman, Where Angels fear to tread, ble møtt med begeistret omtale,[15] det samme ble de påfølgende bøkene. Manchester Guardian beskrev Howards End som en roman av høy kvalitet, preget av en nærmest feminin sansevarhet, åndfull og gjennomborende.[16]
I et essay i samlingen Poets and Storytellers (1949), bemerket David Cecil Forsters originale moralske visjon, foruten at verkene «pulserte av intelligens og sensibilitet».[17] Enkelte kritikere regner Forster som en av de største engelske romanforfatterne på 1900-tallet.[18][19]
Med Lionel Trillings E. M. Forster: A Study ble det skapt interesse og anerkjennelse for Forster i USA. Åpningsetningen er:
Studier av Forsters litteratur befordres av International E. M. Forster Society som ble etablert i 2010.[22]
En reise til India, film (1984) - regissert av David Lean med Judy Davis, Peggy Ashcroft, James Fox og Alec Guinness i hovedrollene
Et rom med utsikt, film (1985) - regissert av James Ivory med Helena Bonham Carter, Maggie Smith, Judi Dench og Daniel Day-Lewis i hovedrollene
Maurice, film (1987) - regissert av James Ivory med James Wilby, Hugh Grant og Rupert Graves i hovedrollene
Where Angels Fear to Tread, film (1991) - regissert av Charles Sturridge med Helena Bonham Carter, Judy Davis, Rupert Graves og Helen Mirren i hovedrollene
Tilbake til Howards End, film (1992) - regissert av James Ivory med Emma Thompson, Anthony Hopkins, Helena Bonham Carter, Vanessa Redgrave og Samuel West i hovedrollene
Howards End, TV-serie (2017) - regissert av Hettie MacDonald med Hayley Atwell, Matthew MacFayden, Philippa Coulthard og Julia Ormond i hovedrollene