Louisa May Alcott | |
![]() | |
Alias | A.M. Barnard |
Statsborgarskap | USA |
Fødd | 29. november 1832 Germantown i Pennsylvania |
Død | |
Yrke | skribent, sjukepleiar, lyrikar, romanforfattar, barnebokforfattar, lærar, husholdsarbeidere, stemmerettsforkjempar |
Språk | engelsk |
Far | Amos Bronson Alcott |
Mor | Abby May |
Ektefelle | ingen verdi |
Nettstad | https://louisamayalcott.org/ |
Louisa May Alcott på Commons |
Louisa May Alcott (29. november 1832–6. mars 1888) var ein amerikansk forfattar som er best kjend for klassikaren Little Women (1868, norsk Småfrøkner), som bygde på hennar eigen barndom i Concord i Massachusetts. Alcott kjempa mot slaveriet i USA og engasjerte seg i kvinnesaka. Foreldra hennar var transcendentalistar, og ho voks opp omgjeven av fleira av dåtidas amerikanske intellektuelle, som Ralph Waldo Emerson, Nathaniel Hawthorne, Henry David Thoreau og Margaret Fuller.
Alcott blei fødd i Germantown i Pennsylvania, no ein del av Philadelphia, den 29. november 1832, på faren sin 33-årsdag. Far hennar var pedagogen Amos Bronson Alcott og mora var sosialarbeidaren Abigail Alcott, fødd May. Ho var den andre av fire jenter; Anna Bronson Alcott var eldre medan Elizabeth Sewall Alcott og Abigail May Alcott var yngre. Familien flytta til Boston i 1834.[1]
Alcott var aktiv i kvinnesaks- og anna reformarbeid.[2]
Ho skreiv ei rekkje bøker og forteljingar for barn og vaksne, ein del under pseudonymet A.M. Barnard. Ho vann særleg ry for dei åtte barne- og ungdomsbøkene som tilsaman dannar Småfrøkner-serien, der Little Women, or Meg, Jo, Beth and Amy (1868–69) var den første. Bøkene er inspirert av oppveksten hennar i New England, og følgjer March-systrene, familiane og vennane deira.[2]
Louisa May Alcott var tidleg ute med å skriva realistiske bøker for barn, og er særleg anerkjend for sine nyanserte og observante personskildringar. Ein gjenoppdaga roman, A Long Fatal Love Chase, blei gjeven ut i 1995, mens The Inheritance frå 1849 først blei gjeven ut i 1997.[2]