Parion | |
---|---|
Πάριον | |
Sijainti | |
![]() ![]() Parion |
|
Koordinaatit | |
Valtio | Turkki |
Paikkakunta | Kemer, Çanakkale |
Historia | |
Tyyppi | kaupunki |
Ajanjakso | n. 709 eaa.– |
Kulttuuri | antiikki |
Alue | Myysia |
Aiheesta muualla | |
Parion (m.kreik. Πάριον, lat. Parium) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Myysiassa Vähän-Aasian luoteisosassa nykyisen Turkin alueella.[1][2][3] Se sijaitsi lähellä nykyistä Çanakkalen maakunnan Kemerin kylää.[4][5][6]
Parion sijaitsi Hellespontoksen rannalla. Sen kuvataan eri antiikin lähteissä sijainneen joko Myysiassa, Fryygiassa, Troaksessa, Propontiissa tai vain Hellespontoksella.[1] Samalla rannikolla Parionin länsipuolella sijaitsi Lampsakos ja itään Priapos.[2][3] Seutu tunnettiin nimellä Adrasteia, mikä oli peräisin siellä aiemmin olleesta Adrasteian kaupungista.[3][7] Se oli sijainnut sisämaassa Parionista itäkaakkoon.[6]
Parionin kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnetiin nimellä Pariane (Παριανή). Se oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä.[1] Parionin länsipuoli oli alun perin Paisoksen ja myöhemmin Lampsakoksen aluetta, ja itäpuoli Priapoksen aluetta.[1]
Parion perustettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 709 eaa.[1][4] Sen emäkaupungista on antiikin lähteissä ristiriitaisia tietoja.[1] Strabonin mukaan Parion olisi ollut Miletoksesta, Erythraista ja Paroksesta tulleiden asuttajien perustama siirtokunta,[3][7] kun taas Pausanias kutsuu sitä pelkästään Erythrain siirtokunnaksi.[3][8] Joskus emäkaupunkien joukossa mainitaan myös Thasos, joka itse oli Paroksen siirtokunta.[1] Parionin sanottiin saaneen nimensä siirtokuntalaisten johtajasta, Iasonin pojasta Parioksesta.[2][3][9] Nykyisin katsotaan, että kaupunki olisi saanut nimensä Paroksesta, joka olisi näin ollut tärkein emäkaupunki.[1] Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Parianos (Παριανός).[1][3]
Plinius vanhempi sanoo virheellisesti, että Homeros olisi käyttänyt Parionista nimeä ”Adrasteia”.[3][10] Sen sijaan Adrasteia oli aiemmin olemassa ollut kaupunki, joka sijaitsi myöhempien Parionin ja Priapoksen välissä. Adrasteian tuhoutumisen jälkeen sen rakennuskiviä käytettiin uudelleen Parionissa.[3]
Parionilla oli suurempi ja parempi satama kuin Priapoksella, ja niin se menestyi ajan kuluessa yhä paremmin Priapoksen taantuessa.[3] Parion tuli Persian valtaan noin vuonna 546 eaa.[4] Tämän jälkeen kaupunki oli tyrannia, ja vuonna 514/513 eaa. sen tyranniksi mainitaan Herofantos. Parion otti osaa Joonian kapinaan ja pelastui vain sattumalta siltä, että Daurises olisi vallannut sen vuonna 497 eaa.[1][11]
Klassisella kaudella oletettavasti noin vuodesta 478/477 eaa. Parion kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja esiintyy liiton verotusluetteloissa useita kertoja vuosina 454/453–418/417 eaa. 400-luvun eaa. loppupuolen peloponnesolaissodassa Parion oli Ateenan puolella. Kaupunki löi omaa elektrum- ja hopearahaa 400-luvulta eaa. lähtien.[1]
Parion vaikuttaa olleen Ateenan puolella edelleen vuosien 395–387 eaa. Korintin sodassa. Vuoden 387/386 eaa. Antalkidaan rauhassa kaupunki tuli jälleen Persian valtaan. Abydoksen tyranni Ifiades valtasi Parionin vuonna 360 eaa.[1] Pergamonin noustua Parion tuli osaksi attalidien valtakuntaa. Parion tuli Rooman valtaan vuonna 133 eaa.[2] Keisari Augustuksen aikana Parionista tehtiin roomalainen colonia eli sotilassiirtokunta[3] nimellä Colonia Pariana Julia Augusta,[2] myöhemmin Colonia Gemella Julia Hadriana Pariana/Parium,[4] mikä käy ilmi piirtokirjoituksista ja kaupungin lyömistä rahoista.[3]
Strabon ja Plinius mainitsevat kuriositeettina, että Parionissa oli Ofiogeneis-niminen suku, jonka jäsenet kykenivät parantamaan käärmeen puremia pelkästään koskettamalla purtua ihmistä.[3] Parionista oli kotoisin filosofi Peregrinos Proteus.[12]
Parionin paikalta on tehty joitakin löytöjä antiikin aikaisista rakennuksista. Kaupunki on ollut ympäröity muurein, ja niitä on ollut jäljellä vielä 1800-luvulla.[1][3] Löytöihin lukeutuu myös muun muassa akveduktin jäänteet sekä vesisäiliöitä.[3] Parionilla oli akropolis eli linnavuori, josta on löydetty marmorisia rakennuskiviä ja stelejä.[1]
Parionissa oli suurikokoinen Apollon Aktaiokselle omistettu alttari, joka oli tehty Adrasteian Apollon Aktaioksen ja Artemiin oraakkelipyhäkön marmorikivistä. Pyhäkkö purettiin 300-luvulla eaa., ja sen kivet uudelleenkäytettiin alttariin, jonka suunnitteli Hermokreon. Alttari kuvataan antiikin lähteissä huomattavaksi sekä kokonsa että kauneutensa puolesta.[1][2][3] Praksiteles teki kaupunkiin Eroksen patsaan.[2]