Neuss | |
---|---|
Kaupungintalo |
|
![]() vaakuna |
|
![]() Neussin sijainti Rhein-Kreis Neussin piirikunnassa |
|
![]() ![]() Neuss |
|
Koordinaatit: |
|
Valtio | Saksa |
Osavaltio | Nordrhein-Westfalen |
Hallintopiiri | Düsseldorf |
Piirikunta | Rhein-Kreis Neuss |
Pinta-ala | |
– Kokonaispinta-ala | 99,52[1] km² |
Väkiluku (31.12.2022) | 154 139 |
– Väestötiheys | 1 549 as./km² |
Neuss on kaupunki Saksassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa. Se sijaitsee Reinin rannalla vastapäätä Düsseldorfia. Vuoden 2022 lopussa siellä oli 154 139 asukasta. Neuss on Rhein-Kreis Neussin piirikunnan suurin kaupunki.[2]
Kaupungin perustivat roomalaiset vuonna 16 eaa. etuvartioksi (lat. castellum) Rein- ja Erftjokien yhtymäkohtaan nimellä Novaesium.[3] Se on Augsburgin (lat. Augusta Vindelicorum) ja Trierin (lat. Augusta Treverorum) jälkeen Saksan kolmanneksi vanhin roomalaisasutus.
Keskiajalla Neuss kasvoi hyötyessään sijainnistaan Reinin ylityspaikalla. 900-luvulla sinne sijoitettiin Pyhän Quirinuksen jäänteet, joita palvomaan tehtiin pyhiinvaelluksia Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan ulkopuoleltakin. Ensimmäinen maininta Neussista kaupunkina on vuodelta 1138.
Vuosina 1474–1475 Burgundin herttua Kaarle Rohkea piiritti kaupunkia lähes vuoden. Kaupungin kestettyä piirityksen keisari Fredrik III antoi sille palkkioksi oikeuden lyödä rahaa ja kantaa keisarillista vaakunaa – kotkaa ja kruunua. Lisäksi hän teki kaupungista Hansaliiton jäsenen[4], vaikka muut jäsenet eivät sitä koskaan hyväksyneet.
Ranskan Ludvig XIV:n ajan sodat johtivat Neussin taloudelliseen perikatoon ja sen merkitys kauppapaikkana väheni. Taloudellinen nousu alkoi uudelleen vasta 1800-luvulla. Vuosina 1794–1814 Neuss oli osa Ranskaa Napoleonin valtakaudella. Vuonna 1815 se liitettiin Preussiin ja järjestettiin piiriksi, johon kuuluivat Neussin, Dormagenin, Nettesheimin, Nievenheimin, Rommerskirchenin ja Zonsin kunnat. Kaupungissa oli tällöin 6 333 asukasta.
Vuonna 1975 Neussin ja Grevenbroichin piirit yhdistyvät Rhein-Kreis Neussiksi.[5]
Neuss on merkittävä rautateiden ristysasema. Sen satamaan pääsevät jokialukset ja pienet valtamerilaivat. Kaupungissa on konepaja-, paperi-, metalli- ja elintarviketeollisuutta ja siellä käydään viljakauppaa.[3]