Leena Lehtolainen | |
---|---|
![]() Leena Lehtolainen Helsingin kirjamessuilla vuonna 2005. |
|
Henkilötiedot | |
Syntynyt | 11. maaliskuuta 1964 Vesanto |
Kansalaisuus |
![]() |
Ammatti | Kirjailija |
Kirjailija | |
Tuotannon kieli | Suomi |
Tyylilajit | rikosromaani |
Esikoisteos |
Ja äkkiä onkin toukokuu (1976) |
Aiheesta muualla | |
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta |
|
Leena Katriina Lehtolainen[1] (s. 11. maaliskuuta 1964 Vesanto)[2] on suomalainen kirjailija, joka on tullut tunnetuksi erityisesti poliisi Maria Kalliosta kertovasta kirjasarjastaan, josta tehtiin myös MTV3:lla esitetty televisiosarja Rikospoliisi Maria Kallio (2003) sekä niin ikään MTV:n C More-suoratoistopalvelussa esitettävä Maria Kallio (2021).
Lehtolaisen esikoisteos Ja äkkiä onkin toukokuu (1976) julkaistiin hänen ollessaan vasta 12-vuotias.[2] Lehtolainen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1985, filosofian kandidaatiksi 1988 ja lisensiaatiksi 1995. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa kotimaista kirjallisuutta.[2] Lisensiaatintutkimuksessaan Vanhaa, uutta, lainattua ja sinistä hän tutki geneeristä repertuaaria ja intertekstuaalisuutta Eeva Tenhusen dekkarituotannossa.[1] Ennen tutkijaksi ryhtymistä Lehtolainen työskenteli Tapiolan kuoron intendenttinä vuosina 1988–1990.[3] Vuodesta 1991 Lehtolainen on ollut vapaa kirjailija.[2]
Lehtolainen on myös kirjoittanut kolumneja lehtiin sekä julkaissut muitakin kaunokirjallisia teoksia kuin dekkareita. Hänen teoksiaan on käännetty 29 kielelle.[4] Lehtolaisen teokset ovat suosittuja varsinkin Saksassa.
Lehtolaisen tekstiin on sävelletty Pojat-yhtyeen albumilla Ketä sä rakastat julkaistu kappale ”Saatanan Sheena”.[5]
Lehtolainen on ollut vuodesta 1987 lähtien naimisissa tutkija Mikko Lensun kanssa. Heillä on kaksi lasta.[6]
Helsingin Sanomien kriitikko Pertti Avolan mukaan Maria Kallio -kirjat ovat ”tasalaatuisia poliisiromaaneja poliisin työstä ja perhe-elämästä sekä suomalaisesta yhteiskunnasta” kun taas Henkivartija-sarjan romaanit ovat ”kansainvälisiä trillereitä muistuttavaa toiminnallisempaa jännitystä”.[7]
|