Kuopion viulukilpailu on Kuopiossa joka viides vuosi järjestettävä musiikkikilpailu. Ensimmäinen kilpailu oli 1967, ja vuoteen 1985 kilpailtiin noin joka kolmas vuosi.[1]
Kilpailun järjestäjä on Kuopion Musiikinystäväin Yhdistys.[2] Vuonna 2010 kilpailu järjestettiin 11. kerran ja siihen osallistui 31 alle 28-vuotiasta soittajaa.[1] Palkintopotti oli 17 000 euroa, josta ensimmäinen sai 5 500 euroa.[3] Sen pääasialliset rahoittajat ovat olleet Kuopion kaupunki, Opetusministeriö, Suomen Kulttuurirahasto, Jenny ja Antti Wihurin rahasto, Vilho ja Lahja Koposen sekä Saastamoisen säätiöt.[4]
Kuopion viulukilpailusta on muodostunut valmistava esikilpailu kansainväliseen Jean Sibelius -viulukilpailuun.[1] Sibelius-kilpailun finaaliin asti ovat Kuopion finalisteista edenneet muiden muassa Sini-Maaria Simonen (2005), Pietari Inkinen (2000) ja Pekka Kuusisto (1995).[5]
Kuopion Musiikinystäväin Yhdistys ry järjesti Valtakunnallisen Kuopio viulunsoittokilpailun Kuopion kaupungintalon juhlasalissa 2.–5.1.1967. Kilpailun pitkä ja hankala nimi muuttui ensin Kuopion viulunsoittokilpailuksi ja muotoutui myöhemmin Kuopion viulukilpailuksi.
Musiikinystäväin Yhdistyksen sihteerin Anna-Maija Poussan idea valtakunnallisen viulukilpailun järjestämisestä Kuopiossa syntyi toisaalta käytännön tarpeesta saada soittajia viulistipulasta kärsiviin orkestereihin ja toisaalta motivoida nuoria laajan ohjelmiston pitkäjänteiseen harjoitteluun. Kilpailun suunnittelutyöstä vastasi kilpailutoimikunta, joka Kuopion konservatorion rehtorin Pentti Karjalaisen johdolla halusi luoda perusteet säännöllisin väliajoin toistuvalle valtakunnalliselle tapahtumalle.
Käytännön tehtävien hoitamisesta ensimmäisessä kilpailussa huolehti Anna-Maija Poussa. Hänen muutettuaan paikkakunnalta kilpailukansliasta vastasi Musiikinystäväin toiminnanjohtaja Aino Tapaninen. Aino Tapaninen oli mukana 12 viulukilpailussa, joskin hän omasta toivomuksestaan oli taustalla viimeisen kilpailun käytännön järjestelyistä ja kuunteli kilpailusuoritukset konserttisalissa.
Ensimmäiseen kilpailuun osallistui 11 nuorta suomalaista viulistia ja kilpailun voitti Hannele Angervo-Segerstam. Savon Sanomain toimittaja Helka Sheckter kirjoitti Savon Sanomissa: ”Palkinnot jaettiin Kuopion kaupunginteatterilla. Sen jälkeen hotelli Kuopiossa nautittiin juhlaillallinen, jonne tavallinen kansakin sai tulla ilman illallispakkoa, kunhan oli sonnustautunut juhla- tai tummaan pukuun ja maksoi pääsymaksuna symbolisen yhden markan. Tuloilla hankittiin soittimia vähävaraisille lapsille.” Ensimmäiseen juryyn kuuluivat mm. Erik Cronvall, Naum Levin, Timo Mikkilä, Paavo Rautio ja Jorma Panula.
Viulukilpailu oli Kuopiossa koko kaupungin tapahtuma. Kilpailu sai laajaa valtakunnallista huomiota. Kuopion kilpailu herätti mielenkiintoa ympäri Suomen ja valtakunnan lehdistö raportoi kilpailun kulusta päivittäin, myös Hufvudstadsbladet oli mukana. Yleisradio lähetti ohjelmaa joka ilta. Mukana oli musiikin kommentaattori ja yhtenä vuonna myös kilpailijoiden ulkoista olemusta ja esiintymistä arvioiva kommentaattori.
Aluksi tuomareiden antamat pisteet olivat julkisia, ja niitä tutkittiin mielenkiinnolla, mutta käytännöstä luovuttiin pian. Viulukilpailu aikaansai kaupungissa kiihkeän tunnelman, joka tiivistyi kaupungintalon juhlasalin ahtaudessa. Sähköistä tunnelmaa kuvaa tuomariston puheenjohtajalle lähetetyt nimettömät sähkösanomat, jotka aiheuttivat asiattomuudellaan pahaa mieltä.
Kilpailun arvostelulautakuntaan kuului arvovaltaisia asiantuntijoita sekä Suomesta että lähinnä pohjoismaista. Lautakuntaa johti kolmessa ensimmäisessä kilpailussa Tuomas Haapanen. Tuomas Haapanen on ollut mukana jokaisessa viulukilpailussa ja kuunnellut jokaisen kilpailusuorituksen. Hänen jälkeensä tuomaristoa ovat johtaneet Joonas Kokkonen, Kalevi Aho, Fabian Dahlström ja Ilkka Kuusisto. Viimeisimmän kilpailun tuomaristoa johti vuoden 1989 kilpailun voittaja Jaakko Kuusisto. Vuoden 2020 arvostelulautakuntaa johtaa viulutaiteilija Elina Vähälä.
Kilpailusta kiinnostuneiden viulistien määrä on vaihdellut ensimmäisen kilpailun 11 osanottajasta 50 soittajaan, jolloin on ollut pidettävä nauhakarsinta etukäteen, koska aikataulullisesti kilpailuun mahtuu 36 soittajaa. Vuoden 2020 kilpailuun hyväksyttiin esikarsinnassa 32 viulistia. Kaupungintalon juhlasali oli kilpailupaikkana 1967-1985. Kiinnostus kilpailua kohtaan oli niin suuri, että kaunis juhlasali osoittautui heti alusta alkaen liian pieneksi. Kun 4. kilpailun finaalin säesti orkesteri, oli finaali pidettävä Ammattikoulun juhlasalissa.
Kilpailu on alusta alkaen ollut kolmiosainen. Finaalissa on ollut tehtävänä soittaa konsertto, joka säestettiin kolmessa ensimmäisessä kilpailussa pianolla. Ensimmäisen kilpailun päättymisen jälkeisenä loppiaispäivänä Radion Sinfoniaorkesteri konsertoi Ammattikoulun juhlasalissa kapellimestarina Paavo Berglund ja solistina kilpailun voittaja Hannele Angervo-Segerstam. Ammattikoulun juhlasali toimi konserttipaikkana vielä vuonna 1980 RSO:n vieraillessa kapellimestarina Leif Segerstam. VI viulukilpailu voitiin pitää vastavalmistuneessa Kuopion Musiikkikeskuksessa 28.9.–6.10.1985 ja sen jälkeen kilpailut ovat olleet Musiikkikeskuksessa.
Kuopion viulukilpailu järjestetään viiden vuoden välein samana vuonna kuin loppuvuonna järjestettävä kansainvälinen Sibelius-viulukilpailu. Kuopion kilpailun ohjelmisto noudattaa pääpiirteissään Sibelius-kilpailun ohjelmistoa.
Useat Kuopion viulukilpailussa palkitut viulistit ovat osallistuneet menestyksellisesti kansainväliseen Sibelius-kilpailuun. Pyry Mikkola ja Kaija Saarikettu olivat mukana (1980), Benita Nordell (1985) ja Jaakko Kuusisto ja Pekka Kauppinen (1989). Pietari Inkinen jakoi voiton Kuopiossa vuonna 2000 ja oli 4. Sibelius-kilpailussa samana vuonna. Pekka Kuusisto voitti kilpailun sekä Kuopiossa että Helsingissä vuonna 1995, Petteri Iivonen voitti Kuopiossa 2005 ja oli 2. Sibelius-kilpailussa vuonna 2010.
Professori Tuomas Haapanen on kuullut Kuopion viulukilpailun jokaisen suorituksen vuodesta 1967 lähtien. Vuonna 2010 hän oli jälleen tuomaristossa.[5]
»Yleistaso nousee yhä. Kuopion parhaat ovat aina olleet hyviä, mutta nyt hyviä soittajia on entistäkin enemmän.»
(Tuomas Haapanen, 10. tammikuuta 2010 [5])
Vuosi | I | II | III | IV | V | VI |
---|---|---|---|---|---|---|
1967 | Hannele Angervo-Segerstam | Jorma Rahkonen | Seppo Tukiainen [6] | Olavi Pälli | Ilkka Talvi | Erkki Kantola |
1970 | Seppo Tukiainen | Erkki Kantola | Olavi Pälli | Ilkka Talvi | Seppo Kurki | Jussi Pesonen |
1973 | Jouko Heikkilä Mikko-Ville Luolajan-Mikkola |
ei jaettu | Seija Salmiala | Ilkka Talvi | Kaj Ganszauge | Simo Vuoristo |
1977 | ei jaettu | Erkki Palola | Manfred Gräsbeck
Juha-Pekka Vikman |
Yrjö Lasonpalo | Merit Palas | Pyry Mikkola |
1980 | Pyry Mikkola Kaija Saarikettu |
ei jaettu | Manfred Gräsbeck | Juha-Pekka Vikman | Eeva Koskinen | Janne Marttila |
1985 | Jari Valo | Ollitapio Lehtinen | Manfred Gräsbeck | Benita Nordell | Ulla-Maija Hallantie | Leila Forstén |
1989 | Pekka Kauppinen Jaakko Kuusisto |
Liisi Nuora | ei jaettu | Päivyt Rajamäki | Sakari Oramo | Leena Holma |
1995 | Pekka Kuusisto | Réka Szilvay | Pauliina Quandt-Marttila | Emma Vähälä | Jaso Sasaki | Kati Virtanen |
2000 | Meri Englund Pietari Inkinen |
Laura Vikman | Antti Tikkanen | Liina Nuora | Jaso Sasaki | |
2005 | Petteri Iivonen | Minna Pensola | Sini-Maaria Simonen | Sini Virtanen | Pauliina Valtasaari | Linda Bärlund |
2010 | Linda Bärlund | Tuuli Talvitie | Kreeta-Julia Heikkilä [7] | Sara Etelävuori | Sebastian Silén | Mira Mäkäräinen |
2015 | Tami Pohjola | Pekko Pulakka | Hanna Parviainen[8] | Erkki Louko Kasmir Uusitupa Juho Valtonen |
||
2020 | Adrian Ibañez-Resjan | Essi Höglund | Otto Antikainen |