Ohpuu
![]() |
olen oHpuu, asun Tallinnas.
ylikoolides olen õppinud tundma semiootikat, rahvaluulet ja sealhulgas rahvausku ning soome-ugri keeli ja sealhulgas põhjasaami keelt.
äraelamiseks peamiselt toimetan ja kirjutan, aga vahel tuleb ette ka muud sekeldamist.
siin tegutsen hooti, kui kipub muude toimetuste kõrvalt aega yle jääma.
suuremate-laiemate asjade juures (vt allpool) oleksin tänulik teiste kaastöötajate abi ja panuse eest, mis ärgitaks ka mind rohkem tegema. praegu ootan pikisilmi kaastöötajaid looduslike pühapaikade projektile, vt ka minu märkmeid sel teemal, mis on projektilehega liitmata. minu bibliograafialeht viitab ka suht suures osas looduslikke pyhapaiku kuidagi puudutavat kirjandust.
olen toimetanud ka liivikeelse Vikipeedia inkubaatoris, muu hulgas yritan koostada sealsete puuduvate oluliste artiklite märksõnastikku.
kes liivi keele vastu huvi tunneb, on rohkem kui teretulnud liivikeelset Vikipeediat arendama. eelnev liivi keele oskus pole kohustuslik, aidata saab ka ilma selleta.
minu algatatud artiklite nimekiri, väga aegunud (veebruarist 2012): Kasutaja:Ohpuu/Artiklid
Kui kasutad ühte viidet artiklis mitu korda, siis tuleb see ainult ühe korra pikalt välja kirjutada. Nt. see <ref name="Georgi">[http://www.eha.ee/georgi/html/mitte-eestlaste_elulood.html Georgi ordeni kavalerid Eestis. Mitte-eestlaste elulood.]</ref> tuleb kirjutada ainult ühe korra. Hiljem saab kasutada juba lühivarianti <ref name="Georgi"/>
Teiste vikide artiklitele saab viidata niimoodi: ((ENref|:en:Norges Bank|22.04.2009)), kus viidatavaks artikliks on inglisviki artikkel Norges Bank 22. aprillist 2009 ja viide näeb välja nii:
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Norges Bank seisuga 22.04.2009.
(Lotman, Lotman & Lotman 2023, K&K 10/2023)
Jakob Hurt. 1899. Eesti astronomia. Jurjev: "Postimehe" – J. Tõnissoni'i – trükikoja kirjastus.
olen Kaitseliitu puutuvaid artikleid toimetanud, loonud ja täiendanud. lähem siht oleks tekitada artikkel iga malevkonna kohta. kaugemaks sihiks võib seada ära kirjeldada iga malevkonna ajalugu ja tekitada kõikide maleva- ja malevkonnapealike systeemne kronoloogia (ja siit edasi iga pealiku elulooartikkel, kus oleks kirjas teenistuskäik ja saatus).
Kaitseliidu malevkondade loend tahab täiendamist. tundub, et oma veerand 1990. aasta järgseid malevkondi ja kindlasti pooled sõjaeelsed on loendist puudu. praegu tegutsevate korralikku nimekirja pole kuskil näinud.
nii Teise ilmasõja eelse kui ka taastamisejärgse ajaloo juures võiks olla abiks ajakiri Kaitse Kodu!, mille digitaalseid numbreid on mõlemast perioodist võimalik võrgust leida.
abi oleks teretulnud. viited kasulikele allikatele eelkõige. samuti kuluksid ära pildid malevkondade symboolikaga.
artiklisse "Muinasjututüüp" olen pannud yles rahvusvaheliselt levinud syžeede ATU tyybinumbreid ja eesti keeles tarvitatud tyybinimesid. loend pole veel kaugeltki täielik. olen algul täiesti välistanud varasemates (Aa & AT) numeratsioonis tärni või tärnidega tähistatud tyybid, millele pole hiljem muud tähistust antud, ning Eesti kohalikud tyybid.
pikema aja peale võiks tähtsamatest ja tuntumatest tyypidest teha kas või köntartiklid, kus on kirjas lisaks tyybinumbrile eesti keeles tyybiga tihemini seostatavaid pealkirju ja loetletud kirjasõna kaudu tuntumaid teisendeid, võimalusel ka link Eesti Rahvaluule Arhiivi yleskirjutusele. väga lihtsaid tyypide sisukirjeldusi saab tõlkida siitkaudu lingitud Antti Aarne "Verzeichnis der Märchentypenist" (FF Communications 3, Helsinki 1910, vaata näiteks siit Aa 301A kirjeldust).
tyybiartikleid olen teinud nii, et artikkel asub tyybinime all (nt "Lohetapja"), tyybinumbrid aga suunavad sellele (nt ATU 300). kui mõnest tyypi kuuluvast tekstist on eraldi artikkel, võiks see viidata tyybiartiklile (nt "Põhja konn"). samas võib mõnda sellist laiendada, kirjutades sinna sisse tyypi yldiselt iseloomustavat sisu ning juttu eesti kohalike variantide kohta (nt "Rapuntsel" jm Grimmide või Perrault' yksikute juttude kohta käivad artiklid — nende kõrvale pole tingimata kohe vaja tyybiartiklit).
mida peaksin kõbima:
Investeerimispangad
Universaalpankade üksused: Bank of America Merrill Lynch · Barclays Capital · Citi Institutional Clients Group · Credit Suisse · Deutsche Bank Corporate and Investment Bank · J.P. Morgan & Co. (J.P. Morgan Cazenove) · UBS Investment Bank ·
BMO Capital Markets · BOC International · BNP Paribas Corporate and Investment Banking · CIBC World Markets · CITIC Securities · Commerzbank Corporates & Markets · Crédit Agricole Corporate and Investment Bank (CLSA) · Daiwa Securities SMBC · Harris Williams & Co. · Houlihan Lokey · HSBC Global Banking and Markets · ING Commercial Banking · KBC Bank · Mitsubishi UFJ Securities · Mizuho Corporate Bank · Morgan Keegan & Company · Nomura Securities · RBC Capital Markets · RBS Global Banking & Markets · Société Générale Corporate & Investment Bank · Standard Chartered · TD Securities · UniCredit Corporate & Investment Banking · Wells Fargo Securities
Iseseisvad investeerimispangad: Goldman Sachs · Morgan Stanley ·
The Blackstone Group · Brewin Dolphin · BTG Pactual · Centerview Partners · Close Brothers Group · Evercore Partners · FBR Capital Markets · Greenhill & Co. · Investec Bank · Jefferies & Co. · Keefe, Bruyette & Woods · Lazard · Macquarie Group · Mediobanca · Moelis & Company · N M Rothschild & Sons · Oppenheimer & Co. · Perella Weinberg Partners · Piper Jaffray · Raymond James · Renaissance Capital · ROTH Capital Partners · Sandler O'Neill and Partners · Stifel Nicolaus · Troika Dialog · William Blair & Company
systeemselt olulised pangad, nagu G20 Financial Stability Board neid ette kujutab:
2007. aasta seisuga maailma mõjukamad ettevõtted selle järgi:
siitkaudu saab otsida inimeste kuulumist erakondadesse, yhtlasi saab synniaja teada.
parlamendierakondade juhatuste, volikogude ja võimalusel ka maakondlike organisatsioonide juhid võiksid minu meelest Vikipeedias olla artikliga esindatud. vallavanemad kah.
riigikogu liikmed enam-vähem vist juba on, aga nende juures tuleks märkida ära seos erakonna juhtorganitega. ehk see aitab veidi paremini mõista erakondade toimimist. näiteks Rain Rosimannus oli pikka aega Reformierakonna volikogu esimees, aga sellest mõjukast formaalsest positsioonist hoolimata kutsuti teda meedias Reformierakonna "halliks kardinaliks", justnagu tema mõju oleks puhtalt mitteformaalne.
maavanemaid määratakse viimasel ajal ametisse poliitikute seast, kuid kohusetäitjad (tihti kuid järjest) on olnud pigem ametnikud. varem võisid maavanemad olla pigem ametniku kui poliitiku taustaga. see pilt vajab ka selgitamist.
korjan siia lingid omaks tarbeks.
EPLO-s panin sellise nimekirja kokku (vt artikli lõpp), võib olla vigane
puudu, kuid ajalooliselt ja intellektuaalselt huvitavad:
"Uurali keeled" viitab Põhja-Euraasia kõige suuremale keelkonnale. Uurali keelkond koosneb vähemalt 30 keelest, mida räägitakse laial alal, mille läänepoolne piir jääb Norrasse ja Ungarisse ja idapoolne Taimõri poolsaarele ning Jenissei ja Obi jõgede äärde Lääne-Siberis.[24]
Uurali keeled erinevad märkimisväärselt teinetseisest, olles tüpoloogiliselt mitmekesised fonoloogia, morfoloogia ja isegi süntaksi poolest.[24]
Uurali keelte ürgkodu asukoht on teadmata, kuid tõenäoline ürgkodu oleks Daniel Abondolo hinnangul üsna suur ja hõredalt asustatud piirkond Uurali mäestiku lõunapoolse otsa läheduses.[24]
Uurali keelkonna sisemiste jagunemiste kohta pole täielikku selgust, kuid keeleteadlaste hulgas peaaegu üldiselt levinud arvamuse kohaselt oli esimene jagunemine samojeedi ja soome-ugri keelteks.[24]
Samojeedi keeli arvatakse põlvnevat osalt migratsiooni ja osalt keelelise ekspansiooni kaudu ida poole levinud Uurali algkeelest, mis selle leviku käigus omandas eripärased jooned ja eripärase sõnavara.[24]
Samojeedi algkeelt kõnelnud kogukond pidi Daniel Abondolo hinnangul olema väga väike ning tema hinnangul pole põhjust arvata, et see märkimisväärselt suurenes enne lahknemist, mis võis toimuda sajanditel vahetult enne Kristust.[24]
Juha Janhuneni järgi võib samojeedi ühissõnavaraks kindlalt pidada 650 juurmorfeemi, millest 150 on ühised uurali algkeelega. Selline soome-ugri ja samojeedi keelte ühise sõnavara võrdlemisi väike osatähtsus viitab Janhuneni hinnangul sellele, et Uurali keelte esialgne hargnemine soome-ugri ja samojeedi haruks võis toimuda kuus aastatuhandet tagasi või veel varem, arvestades algsamojeedi rahvastiku arvatavaid sotsioloogilisi ja demograafilisi omadusi ja sellest tulenevat võimalikku muutuste kiirust.[24]
Reet Mikkel, Piret Lindpere, Ragnar Siil, Raul Oreškin, Hillar Sein, Taaniel Raudsepp
milletaolisi võiks rohkem ja detailsemalt olla:
mida muidu peaks ajama:
![]() |
|
![]() |
Põhjamaade kultuur ja pärand | |
Ergutusauhind Põhjamaade koostöö teemaliste artiklite võistlusel kultuuri ja pärandi kategoorias. Adeliine 21. mai 2011, kell 00:20 (EEST) |
![]() | |