Turnhout | |
---|---|
![]() Zámek brabantských vévodů | |
Poloha | |
Souřadnice | 51°19′ s. š., 4°56′ v. d. |
Nadmořská výška | 29 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+01:00 |
Stát | ![]() |
Jazyk. společenství | Vlámské |
Region | Vlámsko |
Provincie | Antverpy |
Arrondissement | Turnhout |
![]() ![]() Turnhout | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 56,1 km² |
Počet obyvatel | 44 136 (2018)[1][2] |
Hustota zalidnění | 787,3 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Paul Van Miert (od 2019) |
Oficiální web | www |
stad | |
Telefonní předvolba | 014 |
PSČ | 2300 |
Počet zastupitelů | 35 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Turnhout je belgické město a správní centrum jednoho z okresů (arrondissementů) ve vlámské provincii Antverpy. Je hlavním městem oblasti Kempen. Město leží 42 km od centra Antverp, 30 km od Bredy a Tilburgu a 40 km od Eindhovenu. Žije zde přibližně 44 tisíc[1][2] obyvatel.
Turnhout je významným ekonomickým a kulturním centrem ve své oblasti. Od 19. století se zde rozvíjí grafický průmysl a dnes je město celosvětovým centrem výroby hracích karet (firma Cartamundi vyprodukuje okolo 600 000 balíčků karet denně).[3] Důležitý je i sektor služeb – město má 2 nemocnice, přes 40 škol, divadlo se dvěma jevišti a kino s osmi plátny. Působí zde fotbalový klub KV Turnhout. Díky dálnici E34 je Turnhout dobře přístupný automobilovou dopravou.
Turnhout vznikl na křižovatce dvou důležitých obchodních cest v blízkosti loveckého zámečku brabantských vévodů, který pravděpodobně existoval již roku 1110 nebo dříve. Loveckou minulost stále odráží městský znak. Přibližně roku 1212 brabantský vévoda Jindřich I. povýšil Turnhout na svobodné město. Roku 1338 bylo městu uděleno výsadní právo pořádat sobotní trhy a tato tradice se dodržuje dodnes. Podle výpovědi jednoho cestovatele z roku 1466 mělo město dobře postavené domy, dlážděné cesty a pět kostelů.
V pozdním středověku byl Turnhout vyhlášený tkaním lůžkovin a obchodem se lněnými tkaninami a do 16. století se stal bohatým centrem obchodu. Konec 16. století však přinesl válku, náboženské nepokoje, požáry a epidemie. Kvůli inkvizici a pronásledování byli mnozí obyvatelé nuceni uprchnout do Nizozemska. Poté Turnhout prožíval střídavě příznivá a nepříznivá období. Město a jeho okolí se mnohokrát staly místem střetů armád a dvě velké bitvy, které se odehrály v letech 1597 a 1789, se označují jako bitva u Turnhoutu.[4]
Roku 1830 získala Belgie nezávislost a Turnhout se ocitl těsně na jih od nové hranice s Nizozemskem. Během období míru v letech 1831–1914 došlo k vykopání kanálu (1846) a vybudování železnice (1855).
Ve městě sídlí fotbalový klub KV Turnhout.[7]
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Turnhout na anglické Wikipedii.