Livonci Līvlizt | |
---|---|
![]() | |
Populace | |
více než 400 | |
Země s významnou populací | |
![]() | |
![]() | 176[1] |
![]() | 5[2] |
Jazyk(y) | |
livonština, lotyština | |
Náboženství | |
luteránství | |
Příbuzné národy | |
ostatní finské národy |
Livonci neboli Lívové (livonsky līvlizt, lotyšsky lībieši, līvi, estonsky liivlased, latinsky Livones) jsou původní obyvatelé Livonska a velké části dnešního severozápadního Lotyšska a jihozápadního Estonska.[3] Na rozdíl od Lotyšů, Litevců a většiny národů Evropy nemluví indoevropským jazykem, ale ugrofinským, livonštinou, který je blízce příbuzný estonštině a finštině.
Historické, sociální a ekonomické faktory, spolu s etnicky rozptýlenou populací, mají za následek pokles livonské populace. Dnes již přežívá jen malá skupina lidí. Podle sčítání lidu v roce 2000 bylo v Lotyšsku pouze 176 Livonců.
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Livonian people na anglické Wikipedii.