Litovany | |
---|---|
Centrum Litovan s kaplí sv. Pia X. | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Hrotovice |
Obec s rozšířenou působností | Třebíč (správní obvod) |
Okres | Třebíč |
Kraj | Vysočina |
Historická země | Morava |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°3′18″ s. š., 16°2′38″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 127 (2024)[1] |
Rozloha | 6,64 km²[2] |
Katastrální území | Litovany |
Nadmořská výška | 413 m n. m. |
PSČ | 675 57 |
Počet domů | 94 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Litovany 57 675 57 Rouchovany obec@litovany.cz |
Starosta | Pavel Franc |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Litovany | |
Další údaje | |
Kód obce | 591068 |
Kód části obce | 85898 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Litovany (dříve Litavany[4], německy Littowan[5]) jsou obec v okrese Třebíč. Žije zde 127[1] obyvatel.
Na vesnici bylo přeneseno původní pojmenování jejích obyvatel Litvané odvozené od jména litevské země. Litva byla ve střední Evropě známa díky křížovým výpravám proti Prusům (například výpravě Přemysla Otakara II. z roku 1255). První obyvatelé vesnice snad byli účastníci takového vojenského tažení. Zakončení -ovany bylo převzato ze jmen jiných vesnic, například blízkých Rouchovan nebo Dukovan.[6]
Ze západu na východ vede přes území obce silnice z Radkovic u Hrotovic do Přešovic, přes severovýchodní výspu území obce prochází silnice z Přešovic do Rouchovan, na jižním okraji území obce prochází silnice z Přešovic do Újezda a k silnici II/400. Na východním okraji území obce vede severně směrem k Mstěnicím užitková silnice. Podél části severozápadní hranice prochází cyklostezka 401, přes východní část území vede zelená turistická stezka, podél jižního okraje území obce vede v údolí Rokytné žlutá turistická stezka.
Většina území obce je využívána zemědělsky, severní okraj území obce, západní část území obce a oblast Přírodního parku Rokytná na jihu a jihozápadě území obce jsou zalesněné.
Severně od zastavěného území obce pramení Boříkovský potok, ten pak teče severně a západně kolem samoty Boříkovský dvůr a následně teče západně, kde se po cca 3 km toku vlévá u Rouchovan do Rouchovanky. V zastavěném území obce pramení Litovanský potok, který teče jižně a po cca 0,5 km toku ústí do Mazného potoka, do Mazného potoka ústí i nepojmenovaný potok, který pramení západně od zastavěného území obce. Mazný potok pramení západně od hranic území obce a následně tvoří velkou část jihozápadní hranice obce, následně ústí do Rokytné, která pak tvoří velkou část jižní hranic obce.
Většina území obce je rovinatá a nachází se cca v 400 metrech nad mořem, níže se nachází jen údolí Mazného potoka a řeky Rokytné. Ty dosahují nadmořské výšky 350–375 metrů nad mořem. Na jihu obce se v údolí Rokytné nachází i pahorek s nadmořskou výškou 373 m.
Zastavěné území obce se nachází na téměř uprostřed území obce, blíže k východnímu okraji území obce. V severovýchodní výspě území obce se nachází samota Boříkovský dvůr. V údolí Rokytné se nachází na území obce Kašparův mlýn, těsně za hranicemi výše proti proudu Rokytné se nachází Újezdský mlýn.
Jižní část území obce se nachází v Přírodním parku Rokytná.[7]
První zmínka o obci pochází z roku 1338, kdy je uváděn Milota z Litavan.[8][4] Roku 1365 již měl Milota majetku také Mstěnice, ale již v roce 1368 společně s Ctiborem z Litavan prodali část Litovan Přibíkovi z Hudeřic.[4] V roce 1373 je zde uváděna tvrz Litovany, která náležela Ctiborovi z Litovan.[8] V roce 1385 prodal Jan z Litovan tvrz Janu z Vejtmíle. Na konci 14. století prodal Jindřich z Jevišovic dvůr v Litavanech Jílkovi z Litovan. V roce 1406 získal tvrz v Litovanech Vilém Čeněk z Drabolu, ale hned v roce 1412 odprodal tvrz a své majetky v Litovanech Vilémovi z Potštejna.[4]
V první polovině 15. století patřily Litovany Janovi z Litovan, jehož majetek po smrti v roce 1447 připadl jeho věřitelům Beneši z Krhova, Filipu z Lesonic a Mikulášovi Vidunovi z Dobronic a ti obratem prodali tyto majetky Volfovi ze Žerůtek. V roce 1493 patřila většina Litovan Václavovi z Kbelova, který pak odprodal majetky ve vsi Hynku z Bačkovic. Další část Litovan pak odkoupil jeho syn Adam z Bačkovic. V roce 1558 pak větší část Litovan odkoupil Jan Zelený z Říčan a připojil je tak ke krhovskému panství.[4]
Jan Zelený zemřel roku 1563, v roce 1570 pak byla vesnice postoupena Janu Zahradeckému ze Zahrádek, jeho syn Arnošt pak přikoupil i Hrotovice a Litovany se tak staly součástí hrotovického panství.[9] Následně pak hrotovické panství i s Litovany patřilo Frydrychovi ze Zahrádek a Jiřímu ze Zahrádek, kterému však bylo panství konfiskováno a následně je získal Jiří z Náchoda, v roce 1651 pak hrotovické panství získal Jiří Widmer, v roce 1672 pak Hrotovice získal Ondřej Roden z Hirzenau na Hagendorfu. Pánům z Hirzenau patřilo hrotovické panství až do roku 1826, kdy je prodali Hubertovi z Harnoncourtu, který pak v roce 1845 prodal panství Jiřímu Sinovi, který již vlastnil Myslibořice a Dalešice. V roce 1882 pak zakoupil zadlužené panství Anton Dreher.[10]
Do historie místa se zapsal i obávaný loupežník Vilém Sudlice z Litovan, který se v roce 1408 stal nástupcem loupeživého rytíře Hynka Jevišovického z Kunštátu řečeného Suchý Čert na nedalekém hradě Rabštejn.[11]
Do roku 1849 patřily Litovany do hrotovického panství, od roku 1850 patřily do okresu Moravský Krumlov, pak od roku 1942 do okresu Moravské Budějovice a od roku 1960 do okresu Třebíč. Mezi lety 1850 a 1867 patřily Litovany pod Biskupice a mezi lety 1976 a 1990 byla obec začleněna pod Radkovice u Hrotovic, následně se obec osamostatnila.[12]
Litovany se nachází asi 7 km jižně od Hrotovic, protéká jí Litovanský potok, který se pod obcí vlévá do Mazného potoka a následně do Rokytné.[4]
Sousedními obcemi sídla jsou Biskupice-Pulkov, Újezd, Radkovice u Hrotovic, Bačice, Hrotovice, Rouchovany a Přešovice.
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 376 | 414 | 472 | 437 | 379 | 402 | 411 | 337 | 298 | 235 | 213 | 159 | 149 | 130 | 120 |
Počet domů | 60 | 64 | 68 | 72 | 72 | 75 | 86 | 90 | 79 | 72 | 66 | 82 | 90 | 91 | 94 |
Znak a vlajka byly obci uděleny rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 29. května 2007.[15]
2006[16] | 2010[17] | 2013[18] | 2017[19] | 2021[20] | |
---|---|---|---|---|---|
1. | ČSSD (43.82 %) | ČSSD (28.43 %) | ČSSD (22.22 %) | ANO (40.24 %) | ANO (40.0 %) |
2. | KDU-ČSL (20.22 %) | KSČM (25.49 %) | ANO 2011 (20.0 %) | KDU-ČSL (15.85 %) | SPOLU (31.42 %) |
3. | KSČM (19.1 %) | KDU-ČSL (12.74 %) | KDU-ČSL (17.77 %) | KSČM (9.75 %) | Piráti+STAN (12.85 %) |
účast | 77.39 % (89 z 115) | 83.61 % (102 z 122) | 72.80 % (91 z 125) | 69.75 % (83 z 119) | 67.31 % (70 z 104) |
2008[21] | 2012[22] | 2016[23] | 2020[24] | |
---|---|---|---|---|
1. | ČSSD (40.54 %) | KSČM (30.5 %) | ANO 2011 (20.0 %) | ANO (22.22 %) |
2. | KDU-ČSL (22.97 %) | ČSSD (23.72 %) | KSČM (20.0 %) | ODS+STO (20.0 %) |
3. | KSČM (20.27 %) | KDU-ČSL (20.33 %) | ČSSD (18.18 %) | ČSSD (15.55 %) |
účast | 60.66 % (74 z 122) | 59.83 % (69 z 117) | 48.28 % (56 z 116) | 42.06 % (45 z 107) |
V prvním kole prezidentských voleb v roce 2013 první místo obsadil Miloš Zeman (18 hlasů), druhé místo obsadil Karel Schwarzenberg (16 hlasů) a třetí místo obsadil Jan Fischer (13 hlasů). Volební účast byla 64.10 %, tj. 75 ze 117 oprávněných voličů. V druhém kole prezidentských voleb v roce 2013 první místo obsadil Miloš Zeman (53 hlasů) a druhé místo obsadil Karel Schwarzenberg (30 hlasů). Volební účast byla 70.34 %, tj. 83 ze 118 oprávněných voličů.[25]
V prvním kole prezidentských voleb v roce 2018 první místo obsadil Miloš Zeman (41 hlasů), druhé místo obsadil Jiří Drahoš (14 hlasů) a třetí místo obsadil Pavel Fischer (9 hlasů). Volební účast byla 64.91 %, tj. 74 ze 114 oprávněných voličů. V druhém kole prezidentských voleb v roce 2018 první místo obsadil Miloš Zeman (52 hlasů) a druhé místo obsadil Jiří Drahoš (39 hlasů). Volební účast byla 78.63 %, tj. 92 ze 117 oprávněných voličů.[26]
V prvním kole prezidentských voleb v roce 2023 první místo obsadil Andrej Babiš (31 hlasů), druhé místo obsadil Petr Pavel (19 hlasů) a třetí místo obsadila Danuše Nerudová (12 hlasů). Volební účast byla 69.44 %, tj. 75 ze 108 oprávněných voličů. V druhém kole prezidentských voleb v roce 2023 první místo obsadil Petr Pavel (38 hlasů) a druhé místo obsadil Andrej Babiš (37 hlasů). Volební účast byla 70.37 %, tj. 76 ze 108 oprávněných voličů.[27]
V obci se nachází moderní kaple svatého Otce Pia X. postavená v 60. letech minulého století a vysvěcená v roce 1970. Kaple, spadající do farnosti Biskupice, je jedním z mála katolických chrámů, který se podařilo postavit v době komunistické totality díky období tzv. pražského jara.[11]