Krupina | |
---|---|
Pohled na Krupinu od strážní věže Vartovka | |
Poloha | |
Souřadnice | 48°21′ s. š., 19°4′1″ v. d. |
Nadmořská výška | 271 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+01:00 (standardní čas) UTC+02:00 (letní čas) |
Stát | ![]() |
Kraj | Banskobystrický |
Okres | Krupina |
Tradiční region | Hont |
![]() ![]() Krupina | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 88,7 km² |
Počet obyvatel | 7 576 (2021)[1] |
Hustota zalidnění | 85,4 obyv./km² |
Správa | |
Status | město |
Starosta | Radoslav Vazan |
Vznik | 1135 (první písemná zmínka) |
Oficiální web | www |
krupina | |
Adresa obecního úřadu | Mestský úrad Krupina Svätotrojičné nám. 4 963 01 Krupina |
Telefonní předvolba | 045 |
PSČ | 963 01 |
Označení vozidel (do r. 2022) | KA |
NUTS | 518557 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Krupina (německy Karpfen, maďarsky Korpona) je jedno z nejstarších měst Slovenska, ležící v Banskobystrickém kraji. Žije zde přibližně 7 600[1] obyvatel.
Na základě archeologických nalezišť v okolí Krupiny je možné předpokládat, že okolí Krupiny bylo osídlené už v mezolitě. Evidované jsou nálezy kamenných mlát a seker v Dobré Nive, početné nálezy z mladší doby kamenné z Hontianských Nemec, Ladzan a Sebechleb. Důkaz osídlení okolí Krupiny svědčí i nálezy měděných seker a dlát ze starší doby bronzové v Hontianských Nemcích, Lišově a Domanikách. Ozdobné předměty ze střední doby bronzové se našli v Horných Rykynčicích, Cerovu, Čabradském Vrbovku na Čabradském hradě a v Domanikách. V okolí Krupiny jsou i nálezy z mladší doby bronzové. Jelikož se na území samotného města Krupiny našlo málo nálezů svědčících o jeho osídlení, z poměrně hustého osídlení jeho blízkého okolí v tomto období, je možné předpokládat, že na území dnešního města sídlil člověk už v pravěku. V středověku území Krupiny osídlili Slované-Slováci. Důkazem osídlení svědčí i samostatný slovansko-slovenský název Krupina (v latinské listině z roku 1135 Corpona). Krupina společně s Trnavou, Zvolenem a Banskou Štiavnicí patří mezi nejstarší města na Slovensku. Městská práva dostala pravděpodobně v roce 1238. V období tureckého nebezpečí tu byla postavená strážní věž – Vartovka, kulturní památka, dnes používána jako rozhledna.
V nejstarším období plnily kláštery sociální a částečně zdravotní úlohy. V souvislosti se vznikem městského organizmu, zdravotní funkci přebralo na sebe město. Přímo v Krupině byl kdysi špitál s kostelem a podobně i jako v jiných středověkých městech, bylo úlohou správců špitálu starat se o chudé a nemocné lidi ve městě a poskytovala jim duchovní, sociální a pravděpodobně i zdravotní péči. Nejstarší písemná zmínka o špitálu v Krupině je v listinách z roku 1413 a 1415, kdy se uvádí správce Ján z Prievidze a později v roce 1437, kde se přímo uvádí špitál sv. Alžběty za hradbami města. Jeho správcem byl Ostrihomskou kapitulou jmenován Ján Martiny z Dvorník.
Reálná nemocnice se otevírá 27. února 1966 přebudováním bývalých úřadů (daňového úřadu, geodézie). Po obnovení okresu Krupina v roce 1996 se i krupinská nemocnice odčleňuje od OÚNZ Zvolen. Napříč tomu se nepodaří získat dostatek financí, díky čemu dochází k zrušení dětského oddělení. Od 1. ledna 2003 transformací nemocnic tzv. I. typu ze zřizovatelské působnosti Ministerstva zdravotnictví SR pod obce a města vzniká MĚSTSKÁ NEMOCNICE S POLIKLINIKOU Krupina, n.o. Nemocnice je nadále vystavována tlaku zdravotních pojišťoven a když největší (státní) Všeobecná zdravotní pojišťovna Zvolen omezuje svoje smlouvní výdavky, omezuje se v Krupině činnost chirurgického oddělení. Napříč modernizaci realizované v rámci evropských fondů je další osud nemocnice, která pokrývá oblast nad 30 000 obyvatel nejasný. Momentálně je nemocnice součástí Nemocnice ve Zvolenu - pracoviště Krupina, člen Agel.sk .
Přes Krupinu teče řeka Krupinica, která pramení v Javorí na úpatí vrchu Veľky Lysec (886,4 m n. m.), při osadě Podlysec na katastrálním území Zaježová (v současnosti část obce Pliešovice), v nadmořské výšce cca 735 m n. m. Při Šahách se vlévá do Ipľa.