Colin Maclaurin | |
---|---|
![]() | |
Narození | únor 1698 Argyll a Bute |
Úmrtí | 14. června 1746 (ve věku 48 let) Edinburgh |
Příčina úmrtí | edém |
Místo pohřbení | Greyfriars Kirkyard |
Bydliště | Skotsko |
Alma mater | Glasgowská univerzita |
Povolání | matematik, fyzik a astronom |
Zaměstnavatelé | Aberdeenská univerzita Edinburská univerzita |
Ocenění | společník Královské společnosti |
Děti | John MacLaurin |
Příbuzní | John MacLaurin (sourozenec) |
Funkce | rektor Edinburské univerzity |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Colin Maclaurin (únor 1698, Kilmodan – 14. června 1746, Edinburgh) byl skotský matematik.
Zaobíral se především algebrou a geometrií. Maclaurinova řada, speciální případ Taylorovy řady, je pojmenována po něm. Nezávisle na Eulerovi objevil zákonitost dnes známou jako Eulerova-Maclaurinova věta (či též Eulerův-Maclaurinův sumační vzorec), která popisuje vztah mezi sčítáním funkčních hodnot nějaké funkce a jejím integrálem. S její pomocí Maclaurin odvodil Stirlingův vzorec a Newton-Cotesův numerický integrační vzorec. Významně přispěl též ke studiu eliptického integrálu. V geometrii je po něm pojmenován Braikenridge-Maclaurinův teorém a Maclaurinova trisektrix (tedy křivka schopná rozdělit úhel na tři části). Zasáhl i do oblasti fyziky, když věnoval pozornost gravitaci rotujících těles.